Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-10 00:00:00

В червні 2020 р. позивачка [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курасова О.В. в якому просила суд: визначити їй додатковий строк, в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася [INFO] після смерті її діда - [PERSON] . Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що [INFO] помер її дід - [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на майно. Батько позивачки [PERSON] був спадкоємцем за заповітом складеним від 30 жовтня 2007р. Однак батько позивачки [PERSON] за життя не прийняв спадщину після смерті [PERSON] . [INFO] батько позивачки [PERSON] помер. 14 травня 2020р. позивачка звернулася до третьої особи із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом щодо майна померлого [INFO] [PERSON] та отримала постанову від 18 травня 2020р. № 69/02-31 про відмову у вчинені нотаріальної дії щодо видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] та автомобіль «Chery Amulet», номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] . Зазначена Постанова обґрунтована порушенням позивачкою визначеного законодавством строку для прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини у встановлений строк позивачка не подала, так як по-перше, вважала, що спадкує після свого померлого батька [PERSON] , а, по-друге, вона не мала можливості своєчасно звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з введенням на території України карантину на підставі постанови КМУ № 211 від 11 березня 2020р. і звернулась до приватного нотаріуса після послаблення карантинних заходів. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 червня 2020р. відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. 06 жовтня 2020р. на адресу суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач просив суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та здійснювати розгляд справи у відсутність сторони відповідача. 07 жовтня 2020р. на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивачки зазначив, що в позовній заяві позивачка обґрунтувала поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, що поважність таких причин у відзиві не заперечується і доказів зворотного відзив відповідача не містить. Від третьої особи судом було витребувано належним чином засвідчені матеріали спадкової справи, заведеної щодо майна померлого [INFO] . [PERSON] , які надійшли до суду 05 жовтня 2020р. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 р. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. До судового засідання представником позивачки було подано до суду заяву, в якій сторона просила суд здійснювати розгляд справи у відсутність сторони позивача, яка заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, позовну заяву просить задовольнити. Відповідач, третя особа, про час та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку, своїх представників до суду не направили, поважності причин неявки не повідомили, на адресу суду стороною відповідача було подано відзив на позов. Суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності сторін, в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, позивачка [PERSON] , є онукою [PERSON] . Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 08 липня 2019р. вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , у м. Києві. Після його смерті відкрилася спадщина. 30 жовтня 2007р. [PERSON] було складено заповіт, яким все своє майно він заповів [PERSON] , який є батьком позивачки. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За положеннями ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Шестимісячний строк для прийняття спадщини [PERSON] сплив [INFO] . Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18 січня 2020р. вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , у м. Києві. Станом на момент відкриття спадщини [PERSON] , його спадкоємиць [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Інформація про зареєстрованих та проживаючих разом із [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , відсутня, тобто ані позивачка, ані її батько [PERSON] разом із спадкодавцем постійно не проживали. Судом встановлено, що спадкоємиць [PERSON] заяву про прийняття спадщини не подавав. Відповідно до ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. В основі спадкування за законом знаходиться принципі черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. Системне тлумачення положень ст. ст. 1258, 1259 та інших положень Книги 6 ЦК України дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції, як «одержання права на спадкування наступною чергою» (ч. 2 ст. 1258 ЦК України) та «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом». «Одержання права на спадкування наступною чергою» (ч. 2 ст. 1258 ЦК України) стосується другої - п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами, як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини. На «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом» у межах певної черги впливають такі юридичні факти, як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (ст. 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (ст. 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття (правові позиції Верховного Суду, висловлені в постанові від 19 червня 2019р. у справі № 729/1402/15-ц). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Моментом неприйняття спадщини батьком позивачки [PERSON] є дата спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини [PERSON] , тобто 07 січня 2020р. Таким чином, строк для прийняття позивачкою спадщини становив 3 місяці з 07 січня 2020р., тобто до 07 квітня 2020р. Заява про видачу свідоцтв про право на спадщину була подана позивачкою приватному нотаріусу 14 травня 2020р., тобто з пропуском строку, передбаченого ч. 2 ст. 1270 ЦК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. У відповідності з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Курасової О.В., у зв`язку з пропуском позивачкою встановленого строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом. Судом встановлено, що заяви про прийняття спадщини від інших осіб (спадкоємців за законом чи заповітом) після відкриття спадщини подано не було. З матеріалів спадкової справи, яка була витребувана судом, не вбачається, що з заявами про прийняття спадщини звертались інші особи, крім позивачки. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У відповідності до ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. За змістом ст. 77 цього Кодексу належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачкою було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, у зв`язку із встановленням на всій території України карантину відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12 березня 2020р. по 03 квітня 2020р. Постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020р. № 239 до зазначеної постанови № 211 внесено зміни, відповідно до яких карантин продовжено до 24 квітня 2020р. 22 квітня 2020р. карантин продовжено до 11 травня 2020р. Враховуючи незначний строк пропуску із зверненням до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину після померлого [PERSON] , з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину до приватного нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону і підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,80 гривень.

Outcome: approved