Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-23 00:00:00

В червні 2015 року позивач [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом. В обґрунтування позову вказав, що він уклав з відповідачем договір про надання населенню послуг по газопостачанню. Вказаний договір відповідачем порушений. Так, 22 квітня 2015 року відповідач під приводом виконання робіт, відключив газ у квартирі № 13, де проживає позивач, на строк з 9-00 до 17-00 год., але фактично газу в квартирі немає по цей час. Вказаними діями відповідач свідомо позбавив позивача можливості готувати їжу, мити посуд, здійснювати інші процедури санітарного характеру. Несподіване припинення подачі газу в квартиру змусило позивача придбати електроплитку вартістю 258 грн. Крім того, відповідач проігнорував заяву позивача прислати представника для ремонту газової колонки, а своїм попередженням від 06.05.2015 року зажадав від позивача негайно усунути технічні недоліки. Позивач придбав необхідні для ремонту запчастини вартістю 190 грн. і знову звернувся до відповідача з листом, щоб забезпечити ремонт колонки. Однак відповідач ремонт не виконав, тому позивач змушений був демонтувати колонку та придбати електроводонагрівач, за який заплатив 3900 грн., та оплатив послугу з установки водонагрівача в сумі 999,90 грн. Отже, загальна сума збитків позивача з вини відповідача склала 5348,90 грн. Позивач просив також розірвати договір, укладений з відповідачем. Крім того, відповідач постачав позивачу газ низької якості. Зазначеними діями позивачу завдано моральної шкоди в розмірі 100000 грн. В подальшому позивач доповнив позовні вимоги (а.с. 78, 111-112), просив стягнути збитки, завдані лікуванням, в сумі 514,77 грн., а також зазначив, що відповідач чинить психологічний тиск на позивача, стверджуючи, що позивач нібито не допускає слюсарів газової контори в квартиру до газових приладів. Вважає, що відповідач зобовязаний на підставі ч.2 ст. 230 ЦК України відшкодувати позивачу завдані збитки в подвійному розмірі. Також, вважає, що ним допущена переплата за 2015 рік за послуги газопостачання в сумі 419,81 грн., яка має бути стягнута з відповідача. Відповідач надав суду письмові заперечення на позов (а.с. 52-55), в яких зазначив, що при виконанні фахівцями ПАТ «Дніпрогаз» 22 квітня 2015 року робіт з заміни несправного відключаю чого пристрою на ввідному газопроводі до будинку позивача було припинено подачу газу на стояки, після чого проводилась перевірка герметичності внутрішньо будинкової системи газопостачання. Відповідно до положень Правил безпеки систем газопостачання, всі газопроводи і газове обладнання перед їх приєднанням до діючих газопроводів, а також після ремонту повинні підлягати зовнішньому огляду і контрольному опресовуванню бригадою, яка проводить пуск газу; пуск газу в газопровід, якщо не перевірені оглядом його цілісність, справність газового обладнання і не проведене контрольне опресовування, забороняється. При проведенні контрольного опресовування газового стояку, падіння тиску було вище допустимої норми, що свідчить про негерметичність системи газопостачання у квартирах № 1-15, про що складено акт про припинення газопостачання від 22.04.2015 року. 06 травня 2015 року при огляді газових приладів у квартирі позивача було виявлено, що на газовому водонагрівачі не справна автоматика безпеки (електромагнітний клапан), що є порушенням п.5.7 ПБСГ, згідно якого відключенню від системи газопостачання з установкою заглушки підлягають прилади і апарати, в яких не забезпечена герметичність і які мають несправну автоматику безпеки. Згідно п.16 Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених Постановою КМУ від 09.12.1999 року № 2246, послуги з монтажу, технічного обслуговування та ремонту газових приладів і пристроїв, лічильників газу за заявками споживачів оплачуються ними за затвердженими в установленими порядку тарифами (цінами) з урахуванням вартості обладнання, його вузлів і деталей, крім послуг з періодичного технічного обслуговування, до яких не належить ремонт газового водонагрівача. У звязку з виявленою несправністю споживачу було запропоновано відключити газовий водонагрівач від системи газопостачання на час ремонту для можливості подачі газу на газову плиту, на що позивач не погодився. Працівники ПАТ «Дніпрогаз» намагались виконати роботи по ремонту несправної автоматики газового водонагрівача, але позивач не надав доступ до газового приладу. Вважає, що дії відповідача по припиненню газопостачання на час заміни несправного відключаю чого пристрою на ввідному газопроводі та його відновлення згідно вимог ПБСГ після повного завершення робіт є цілком законними, не порушують права позивача, оскільки затримка у відновленні газопостачання сталася саме через дії позивача, в звязку з чим просить у задоволенні позову відмовити. В судове засідання позивач не зявився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність, підтримав позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справу без участі представника ПАТ «Дніпрогаз», а також просив відмовити в задоволенні позову з підстав викладених у запереченнях на позовну заяву. Суд, дослідивши докази, оглянувши матеріали справи, прийшов до наступного висновку. Згідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог і на підставі представлених сторонами доказів. Статтею 60 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і запереченні сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що позивач є споживачем послуг з газопостачання, відповідно до укладеного договору з ВАТ «Дніпрогаз» (а.с. 6-14). 22 квітня 2015 року за адресою вул. Набережна Леніна, буд. 27 проводилась установка відсікаючого пристрою на вводі у підїзд з відключенням усього підїзду від системи газопостачання. В результаті проведення робіт без газу залишились квартири № 1,3,4, 5,6,7,8,9,10,11,12,13,14, 15 по причині негерметичності газопроводу. При огляді відключених квартир були, зокрема, виявлені технічні порушення: установлені димовідвідні труби гофровані, не відповідають ДБН В 2.5.20-2001 в кв. № 8, 13, 14. Не працює автоматики безпеки на проточному водонагрівачі і опалювальному котлі (порушення п.4.5.11 ПБСГУ) в кв. № 1, 13. 22 квітня 2015 року представником ПАТ «Дніпрогаз» був складений акт № 433 на відключення газу за адресою вул. Набережна Леніна, 27, по причині негерметичності газопроводу (а.с. 61). Згідно заявки № 5 від 06.05.2015 року, складеної представником ПАТ «Дніпрогаз», за адресою Набережна Леніна, 27 кв. 13 (квартира, в якій проживає позивач), за результатами огляду виявлено несправність електромагнітного клапана автоматики безпеки ГК, та необхідність заміни гофр (а.с. 66). Також, згідно заявки № 6 від 12.05.2015 року, складеної представником ПАТ «Дніпрогаз», за адресою Набережна Леніна, 27 кв. 13, абонент не надав доступу в квартиру (а.с. 65). Згідно службової записки від 19.05.2015 року, складеної майстром та слюсарями ПЕС-1 ВДП [PERSON], [PERSON], [PERSON], 18.05.2015 року проводився огляд відключених квартир № 1,4,7,10,13 за адресою вул. Набережна Леніна,27. Зі слів сусідів, абонент кв.13 самовільно демонтував ВПГ та установив електричний водонагрівач. Доступ в квартиру № 13 наданий не був (а.с. 82). Згідно службової записки від 29.05.2015 року, позивач 28.05.2015 року також не надав доступ до квартири для огляду газового обладнання (а.с. 83). Відповідно до абз. абз. 2, 3 п. 6 «Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 1999 року № 2246 (з наступними змінами та доповненнями), газопостачання на об`єкт припиняється у разі проведення планово-профілактичного обслуговування та/або капітального ремонту систем газопостачання; ліквідації наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт. Пунктом 8 ч. 1 глави 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем передбачено, що оператор газорозподільних систем у встановленому законом порядку має право припинити/обмежити газопостачання на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, зокрема, у випадку визнання у встановленому порядку аварійним станом газорозподільної системи та/або ліквідації наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт. Відповідно до вимог п. 7.17 Розділу VII ПБСГ всі обєкти систем газопостачання і газове обладнання перед їх підключенням до діючих газопроводів, а також після ремонту підлягають зовнішньому огляду і опресуванню повітрям. Пуск газу в газопровід, якщо не перевірені оглядом його цілісність, справність газового обладнання і не проведене контрольне опресовування, забороняється. Пунктом 5.10 глави 5 розділу V «Правил безпеки систем газопостачання» (далі - ПБСГ), що затверджені наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285, 15.05.2015 року, встановлено, що власники (балансоутримувачі та /або орендарі (наймачі) житлових і громадських будинків, підприємств комунального та побутового обслуговування населення повинні забезпечити безперешкодний доступ до всіх приміщень будинків представниками газорозподільного підприємства для проведення технічного обслуговування газового обладнання і перевірки приміщень на загазованість та за необхідності відключення газового обладнання. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що припинення газопостачання за адресою позивача було правомірним та підтверджується відповідними доказами, а причина негерметичність газопроводу є досить вагомою підставою припинення газопостачання, задля уникнення аварійної ситуації. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 2\~ст. 598 ЦК України\~припинення зобов'язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Відповідно до\~ст. 651 ЦК України\~зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору Крім цього, відносини між газопостачальною організацією та споживачами регулюються Правилами надання населенню послуг з газопостачання, які затверджені\~Постановою КМУ № 2246 від 09.12.1999 р. (зі змінами, внесеними\~Постановою КМУ № 476 від 14.04.2004 р.). \~Пунктом 28 Правил надання населенню послуг з газопостачання визначено, зокрема, право споживача на розірвання договору та/або відшкодування збитків згідно з Порядком відшкодування збитків, завданих споживачеві природного газу внаслідок порушення газопостачальною або газотранспортною організацією цих Правил. Це цілком узгоджується із п. 5.1.5 укладеного між сторонами договору. Аналізуючи вищевказані положення у сукупності із положеннями інших норм цивільного законодавства, суд приходить до висновку, що підставою для розірвання договору між сторонами по даній справі може бути, зокрема, порушення відповідачем своїх обов'язків за даним договором, а так як судовим розглядом такого не встановлено вимоги позивача в частині розірвання договору про надання послуг з газопостачання не підлягає задоволенню. У відповідності до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну, відшкодовується особою, яка її завдала. Отже, обовязковими умовами для відшкодування шкоди є її наявність, неправомірність дій заподіювана та безпосередній причинний звязок між цими діями та завданою шкодою. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності\~ обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування матеріальної\~ шкоди\~ підлягають: наявність такої\~ шкоди,\~ протиправність\~ діяння\~ її\~ заподіювача,\~ наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним\~ діянням\~ заподіювача та\~\~ вини\~ останнього\~ в\~ її\~ заподіянні. Крім того, законодавством встановлено особливий порядок відшкодування шкоди, завданої учасникам правовідносин при наданні послуг з газопостачання. Так, постановою НКРЕКП від 28.10.14 №184 затверджено Порядок відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем природного газу Правил падання населенню послуг з газопостачання, а такожспоживачеві природного газу внаслідок порушення газопостачальним або газорозподільнимпідприємством Правил надання населенню послуг з газопостачання. Розділ 3 даного порядку встановлює підстави та порядок розрахунку збитків, які відшкодовуються газопостачальним/газорозподільним підприємством споживачеві у разі порушення ним вимог Правил та Договору. Зокрема при безпідставному припиненні газопостачання. З огляду на вищезазначене, оцінюючи докази в їх сукупності суд приходить до висновку, що позивачем не надано доказів порушення представниками ПАТ «Дніпрогаз» зазначених вимог Правил та Договору, а тому відсутні підстави для задоволення вимог позивача щодо стягнення з відповідача матеріальної шкоди. Щодо вимог позивача про стягнення моральної шкоди, суд приходить до наступного висновку. Згідно вимог ст.ст. 23, 1167 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п.п. 3, 4, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав, обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Враховуючи, що судом не встановлено протиправних дій з боку відповідача, суд прийшов до висновку, що вимоги [PERSON] про стягнення моральної шкоди не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed