Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-15 00:00:00

Директор Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«Лайм Кепітел»\~О.\~П.\~Міщенкозвернулася до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з останньої заборгованість за кредитним договором № ЛЛ-01137350 від 02 квітня 2021 року у розмірі 6216 гривень 15 копійок та судові витрати по справі. В обґрунтування позовних вимог директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел» зазначила, що 02 квітня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальності «Лайм Кепітел» та [PERSON] укладений кредитний договір № ЛЛ-01137350 на суму 1\~900 гривень 00 копійок, з оплатою процентів за користування кредитом. Зазначений кредитний договір про надання фінансового кредиту був укладений за допомогою електронного сервісу, що міститься на офіційному сайті товариства www.vashagotivqchka.ua. Як вказав позивач у відповідності до положень статті 641 Цивільного кодексу України на зазначеному вище сайті товариства розміщено Правила надання грошових коштів у позику онлайн Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел», які є публічною пропозицією (офертою). Ці правила є невід`ємною частиною договору, так званою його «публічною» частиною (пункт 7.3 Кредитного договору). Заповнюючи заявку, позичальник у відповідності до пункту 3.8 Правил, надає згоду на обробку товариством своїх персональних даних, а також на те, що товариство має право звернутись за інформацією про фінансовий стан позичальника або іншою інформацією, яка необхідна для прийняття рішення про надання кредиту. Кредитний договір укладається в електронному вигляді в Особистому кабінеті. При цьому заявник має технічну можливість прийняти умови Кредитного договору, або відмовитись від них. Згідно пункту 1.1 Кредитного договору № ЛЛ-01137350 від 02 квітня 2021 року кредитодавець передає позичальнику грошові кошти в сумі 1900 гривень 00 копійок на умовах строковості, зворотності, оплатності, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом в розмірі та порядку, що визначені цим договором. Відповідно до пункту 1.2 строк дії кредитного договору складає 365 календарних днів. Закінчення строку дії кредитного договору не припиняє зобов`язання, яке не було виконане належним чином однією зі сторін. Строк користування кредитом складає 16 днів, а у випадках, передбачених цим кредитним договором, може бути продовжений до 96 днів включно (пункт 1,3 Кредитного договору). Згідно пунктів 1.4 1.4.2 Кредитного договору проценти за користування кредитом нараховуються за фактичну кількість днів користування кредитом: у розмірі 1,6% від суми наданого кредиту за кожен день користування кредитом протягом 16 календарних днів з дня надання кредиту; у розмірі 2,5% від суми наданого кредиту за кожен день користування кредитом з дня, наступного за днем закінчення строку, передбаченого п.1.4.1 Договору, якщо зобов`язання не виконані позичальником належним чином, наступні 80 календарних днів до 96 календарного дня включно з дати надання кредиту. Кредитодавець повністю виконав взяті на себе за кредитним договором зобов`язання, про що свідчить підтвердження платіжного сервісу Акціонерного товариства «ПУМБ» про проведення успішної видачі займу на карту [PERSON] . Однак, відповідач належним чином покладені на неї обов`язки не виконала, порушивши умови кредитного договору, у зв`язку з чим виникла заборгованість у розмірі 6216 гривень 15 копійки, яка складається із: -заборгованості по сумі кредиту 1900 гривень 00 копійок; - заборгованості по процентам 4286 гривень 40 копійок; з яких: 486 гривень 40 копійок нараховано відповідно до пункту 1.4.1 Кредитного договору, 3800 гривень 00 копійок нараховано відповідно до пункту 1.4.2 Кредитного договору; - 29 гривень 75 копійок три проценти річних від простроченої суми, нарахованих відповідно до\~статті 625 Цивільного Кодексу України. Оскільки позичальником [PERSON] так і не були повернені кошти за кредитним договором, представник позивача змушений був звернутися до суду з позовом про стягнення зазначених коштів у судовому порядку. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 12 жовтня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 16 грудня 2021 року було визначено про заочний розгляд справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальності «Лайм Кепітел» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Інших процесуальних дій (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) у цивільній справі судом не вживалось. Представник Товариства з\~обмеженою відповідальності\~«Лайм Кепітел» у судове засідання не прибув, хоча про дату, час і місце розгляду справи був сповіщений завчасно відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, директор Товариства з\~обмеженою відповідальності\~«Лайм Кепітел» Мішенко О. П. на адресу\~суду засобами\~поштового зв`язку\~направила заяву,\~що була\~зареєстрована за\~вхідним №\~5844/21\~ вх.\~від 23\~жовтня 2021\~року,\~відповідно до\~якої вказала, що підтримує позовні вимоги в цілому, зазначає, що розгляд справи може відбутися без представника Товариства з\~обмеженою відповідальності\~«Лайм Кепітел» за наявності наданих доказів по справі, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечують. Відповідач, [PERSON] , у судові засідання, що були призначені на 10 листопада 2021 року, 01 грудня 2021 року та 16 грудня 2021 року не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщена завчасно, відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. Судові повістки були повернуті на адресу суду з відміткою відділення УДППЗ «Укрпошта» «адресат відсутній за вказаною адресою». Крім того, у судове засідання, що було призначено на 16 грудня 2021 року [PERSON] викликалась шляхом розміщення судового оголошення на офіційному вебсайті судової влади України (https://nv.hr.court.gov.ua/sud2028/pres-centr/11/ 1222090/). Причини неявки відповідача суду не відомі. Відзив на позовну заяву, відповідно до приписів статті 178 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач не подала. З цього приводу слід зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Частиною 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) (частина 4 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України). Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, зі згоди позивача по справі, суд вирішив за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що відповідач будучи завчасно належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, повторно, без зазначення причин свого неприбуття, не з`явилася у судове засідання, враховуючи те, що підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось Вивчивши доводи позовної заяви, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1\~статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до положень часини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Так, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. З матеріалів справи судом встановлено, що 02 квітня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел» та [PERSON] укладено кредитний договір № ЛЛ-01137350, відповідно до умов якого останній надано кредит у сумі 1900 гривень 00 копійок на умовах зворотності, строковості та сплати процентів за користування кредитними коштами. Вказаний договір про надання фінансового кредиту був укладений за допомогою відповідного електронного сервісу, що міститься на офіційному сайті Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел»: www.vashagotivochka.ua. Під час реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі Товариства, позичальник надав всі необхідні відомості шляхом заповнення обов`язкових реквізитів кредитного договору та проставив відмітку про надання дозволу на обробку своїх персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки, що відповідає\~Закону України «Про захист персональних даних»\~та рекомендаціям Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо застосування положень цього\~Закону. Договір укладався відповідно до\~Закону України «Про електронну комерцію», а отже примірник кредитного договору був наданий позичальнику в його особистому кабінеті на сайті Товариства. Відповідачем не оспорювалося, що вона здійснила заповнення заявки на сайті, вказуючи всі дані, відмічені в якості обов`язкових для заповнення. На основі зазначених клієнтом даних інформаційна система Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел» генерує «індивідуальну» частину договору (у разі прийняття рішення про надання кредиту). На підставі заповненої реєстраційної форми інформаційна система Товариства здійснює реєстрацію даних заявника на сайті Товариства та створює особистий кабінет заявника/позичальника, де він має змогу ознайомитися з договором(ами), поточним станом заборгованості, оплатити заборгованість тощо. Рішення про надання кредиту приймається Товариством на підставі автоматизованої обробки персональних даних клієнта і інформації отриманої про нього із законних джерел, зокрема інформації бюро кредитних історій. Товариство інформує клієнта про прийняте рішення щодо видачі або відмову у наданні кредиту через SMS-повідомлення на телефонний номер, зазначений в заявці, та/або листом, надісланим на електронну пошту, вказану заявником, та/або шляхом розміщення інформації в особовому кабінеті заявника на сайті Товариства. У випадку прийняття рішення про надання кредиту, заявнику надсилається «оферта» (пропозиція укласти договір) та текст майбутнього кредитного договору на умовах та в порядку, передбаченому цими Правилами. Кредитний договір укладається в електронному вигляді в особистому кабінеті. При цьому заявник має технічну можливість прийняти умови кредитного договору, або відмовитись від них. Після ознайомлення з умовами кредитного договору, у випадку підтвердження заявником із зазначеними умовами, йому на телефон надсилається одноразовий ідентифікатор, який в подальшому вноситься у відповідне поле для підпису на сайті Товариства. Таким чином заявник акцептує оферту електронним підписом одноразового ідентифікатора, після чого кредитний договір вважається укладеним. Відповідно до пункту 1.2 Кредитного договору строк дії Кредитного договору складає 365 календарних днів. Закінчення строку дії Кредитного договору не припиняє зобов`язання, яке не було виконане належним чином однією зі сторін. Пунктом 1.3 Кредитного договору визначено, що строк користування Кредитом складає 16 днів, а у випадках, передбачених цим Кредитним договором, може бути продовжений до 96 днів включно. Згідно з пунктами 1.4, 1.4.1, 1.4.2 сторони визнають, що зазначені нижче проценти ставки є їх двосторонньою взаємною домовленістю, узгодженою умовами даного пункту Кредитного договору. Проценти за користування Кредитом нараховуються протягом 96 календарних днів з дня надання Кредиту. Проценти за користування Кредитом нараховуються за фактичну кількість днів користування Кредитом: у розмірі 1,6 % від суми наданого Кредиту за кожен день користування Кредитом протягом 16 календарних днів з дня надання Кредиту; у розмірі 2,5% від суми наданого Кредиту за кожен день користування Кредитом з дня, наступного за днем закінчення строку, передбаченого пунктом 1.4.1 Договору, якщо зобов`язання не виконані Позичальником належним чином, наступні 80 календарних днів до 96 календарного дня включно з дати надання Кредиту. Відповідно до підтвердження платіжного сервісу Акціонерного товариства «ПУМБ» від 02 квітня 2021 року [PERSON] отримала 1900 гривень 00 копійок на карту [NUMBER] , номер транзакції 015325365557, на підставі кредитного договору № ЛЛ-01137350 від 02 квітня 2021 року. [PERSON] з 02 квітня 2021 року по теперішній час не було сплачено жодної суми за кредитним договором № ЛЛ-01137350від 02 квітня 2021 року, однак пеню за зазначеним кредитним договором станом на 03 вересня 2021 року не нараховано відповідно до Закону України № 533-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)». Відповідно до наданого розрахунку заборгованості [PERSON] має заборгованість у розмірі 6216 гривень 15 копійок, яка складається із: -заборгованості по сумі кредиту 1900 гривень 00 копійок; - заборгованості по процентам 4286 гривень 40 копійок; з яких: 486 гривень 40 копійок нараховано відповідно до пункту 1.4.1 Кредитного договору, 3800 гривень 00 копійок нараховано відповідно до пункту 1.4.2 Кредитного договору; - 29 гривень 75 копійок три проценти річних від простроченої суми, нарахованих відповідно до\~статті 625 Цивільного Кодексу України. З метою досудового врегулювання спору 17 червня 2021 відповідачу було надіслано вимогу про сплату заборгованості № КС-18.33, однак заборгованість за кредитним договором відповідачем не була погашена. Вирішуючи даний спір суд виходить з положень Цивільного кодексу України, що регулюють спірні правовідносини. Так, відповідно до частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язав (частина 2 статті 11 Цивільного кодексу України). Положеннями статті 1054 Цивільного кодексу України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Стаття 204\~Цивільного кодексу\~України закріплює\~презумпцію правомірності\~правочину.\~Ця презумпція\~означає,\~що вчинений\~правочин вважається\~правомірним,\~тобто таким,\~що породжує,\~змінює або\~припиняє цивільні\~права і\~обов`язки,\~доки ця\~презумпція не\~буде спростована,\~зокрема,\~на підставі\~рішення суду,\~яке набрало\~законної сили. Таким чином,\~у разі\~не спростування\~презумпції правомірності\~договору всі\~права,\~набуті сторонами\~правочину за\~цим договором,\~повинні здійснюватися,\~а створені\~обов`язки підлягають\~виконанню. Приписи частини 1 статті 1049 Цивільного кодексу України встановлюють обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самі сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самі кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з частиною 2 статті 1050 Цивільного кодексу України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплатити проценти, належні йому відповідно до статті 1048 Цивільного кодексу України. При цьому, згідно вимог статтей 525, 526, 530 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України у встановлений строк. Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України). Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Так, згідно вищевказаної норми права, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. В силу статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (стаття 625 Цивільного кодексу України). Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що між сторонами по справі виникли кредитні правовідносини, відповідно до яких відповідач отримавши від банку кошти у кредит, своїх зобов`язань з їх повернення і сплати процентів за користування грошима належним чином не виконала. Враховуючи вищезазначене, сума заборгованості, яка підлягає стягненню з [PERSON] за кредитним договором № ЛЛ-01137350 від 02 квітня 2021 року становить 6216 гривень 15 копійок. Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальності «Лайм Кепітел» суд, відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу між сторонами справи судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до частини 1, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви до суду було сплачено судовий збір на загальну суму 2270 гривні 00 копійок, що підтверджено платіжним дорученням № 7099 від 15 вересня 2021 року. Частиною 1\~статті 141\~Цивільного процесуального\~кодексу України\~встановлено,\~що судовий\~збір покладається\~на сторони\~пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог.\~Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі задоволення позову на відповідача (пункт 1 частини 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України). З огляду на вищевикладене, враховуючи, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальності «Лайм Кепітел» підлягають задоволенню в повному обсязі, суд приходить до висновку про необхідність стягнути з [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2270 гривень 00 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: approved