Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-19 00:00:00

До Дергачівського районного суду Харківської області звернувся керівник Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах: Головного управління Держгеокадастру у Харківській області з позовом до [PERSON] « визнання недійсними та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та повернення земельної ділянки» . В обґрунтуванні позову позивач посилається на те, що у ході вивчення правомірності передачі у приватну власність земельних ділянок, розташованих на території Дергачівського району, Дергачівською місцевою прокуратурою встановлено, що рішенням Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області 25 сесії 5 скликання від 09.07.2008 [PERSON] безоплатно передано у приватну власність земельну ділянку для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд загальною площею 0,1500 га в [ADDRESS]. На підставі вказаного рішення Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 09.07.2008 [PERSON] отримав державний акт на право власності на вказану земельну ділянку серії [NUMBER] від 24.01.2010. Однак, рішення Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 09.07.2008, на підставі якого виготовлено вищевказаний державний акт на право власності на земельну ділянку, винесено з порушенням вимог чинного законодавства та з перевищенням повноважень Русько-Лозівським сільським головою Дергачівського району Харківської області [PERSON] Факт протиправного вилучення земель сільськогосподарського призначення встановлено у ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню за обвинуваченням голови Русько-Лозівської сільської ради [PERSON] Прокурор вважає, що органом місцевого самоврядування відповідне рішення про передачу [PERSON] земельної ділянки загальною площею 0, 1500га, не приймалося. Позивач наполягав визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку загальною площею 0,1500 га серія [NUMBER] від 24.01.2010, виданий на ім'я [PERSON], який зареєстровано в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та право постійного користування землею, договорів оренди землі за №011069300087 та Зобов'язати [PERSON] повернути на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області земельну ділянку площею 0,1500 га, розташовану за адресою: [ADDRESS]. Від представника відповідача надійшла заява, в якій просить просить застосувати позовну давність до позовних вимог керівника Дергачівської місцевої проку\-ратури в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Харківській області до [PERSON] про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земель\-ну ділянку та повернення земельної ділянки. Адвокат Григоренко Д.А., що діє в інтересох [PERSON], посилається на наступне. Верховний Суд в постанові від 24.01.2018 р. по справі № 908/799/17 визначив момент по\-чатку перебігу строку позовної давності, у справах за позовом прокурора в інтересах держави. Так, у вищезазначеній постанові вказано, що: «позовна давність є строком пред'явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушено, так і суб'єктами, уповноваженими зако\-ном звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу). При цьому як у випадку пред'явлення позову самою особою, право якої порушено, так і в разі пред'явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, відлік позовної давності обчислюється з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довіда\-тися про порушення її права або про особу, яка його порушила. Визначаючи початок перебігу позовної давності, слід враховувати, коли про порушене право дізналась держава в особі уповноваженого органу, а не конкретний орган, який виконував відповідні функції в той чи інший час та змінювався в результаті прийняття нових нормативних актів. Відтак, при дослідженні питання пропуску позовної давності слід з'ясувати, коли про порушення своїх прав довідалася держава в особі уповноваженого органу». Початком перебігу позовної давності у справі за позовом керівника Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Харківській області до [PERSON] про визнання недійсним та скасування державного акту на право власнос\-ті на земельну ділянку та повернення земельної ділянки є момент, коли про незаконне вибуття земельної ділянки з власності держави дізналася саме держава в особі прокуратури. Представник відповідача вказує, що порушення прав держави (незаконне вибуття спірної земельної ділян\-ки) держава в особі прокуратури дізналася ще в 2012 р., про що свідчить пред'явлення прокура\-турою позову в інтересах держави в особі Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського ра\-йону Харківської області до [PERSON] про визнання недійсним та скасування дер\-жавного акту на право власності на земельну ділянку та повернення земельної ділянки. За результатами судового розгляду вищезазначеного позову, рішенням Дергачівського ра\-йонного суду Харківської області від 13.12.2012 р. по справі № 2010/5591/2012, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 16.01.2013 р., у його задоволенні було відмовлено. Предметом позову прокурора, як в 2012 р. так і в 2017 р., є скасування державного акту на право власності на земельну ділянку серія [NUMBER] від 24.01.2010 р.. плоша 0.15 га. місце розташування: [ADDRESS] Позивач керівник Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах: Головного управління Держгеокадастру у Харківській області. в судове засідання не з'явився, відповідно до поданої заяви просить суд розглядати справу у його відсутність, без фіксації технічними засобами, на задоволені позову наполягає. Відповідач та його представник в судове засідання не з'явився, відповідно до заяви просив суд розглядати справу у його відсутність, просив застосувати позовну давність та відмовити у задоволенні позову. Суд розглядає справу відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України. Суд дослідивши матеріали справи прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову. Судом встановлено, що у ході вивчення правомірності передачі у приватну власність земельних ділянок, розташованих на території Дергачівського району, Дергачівською місцевою прокуратурою встановлено, що рішенням Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області 25 сесії 5 скликання від 09.07.2008 [PERSON] безоплатно передано у приватну власність земельну ділянку для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд загальною площею 0, 1500 га в [ADDRESS]. На підставі вказаного рішення Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 09.07.2008 [PERSON] отримав державний акт на право власності на вказану земельну ділянку серії [NUMBER] від 24.01.2010. Позивач вважає, що рішення Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 09.07.2008, на підставі якого виготовлено вищевказаний державний акт на право власності на земельну ділянку, винесено з порушенням вимог чинного законодавства та з перевищенням повноважень Русько-Лозівським сільським головою Дергачівського району Харківської області [PERSON] Факт протиправного вилучення земель сільськогосподарського призначення встановлено у ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню за обвинуваченням голови Русько-Лозівської сільської ради [PERSON] Прокурор вважає, що органом місцевого самоврядування відповідне рішення про передачу [PERSON] земельної ділянки загальною площею 0, 1500га, не приймалося. Позивач наполягав визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку загальною площею 0,1500 га серія [NUMBER] від 24.01.2010, виданий на ім'я [PERSON], який зареєстровано в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та право постійного користування землею, договорів оренди землі за №011069300087 та Зобов'язати [PERSON] повернути на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області земельну ділянку площею 0,1500 га, розташовану за адресою: [ADDRESS]. Від представника відповідача надійшла заява, в якій просить просить застосувати позовну давність до позовних вимог керівника Дергачівської місцевої проку\-ратури в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Харківській області до [PERSON] про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земель\-ну ділянку та повернення земельної ділянки. Адвокат Григоренко Д.А., що діє в інтересох [PERSON], посилається на наступне. Верховний Суд в постанові від 24.01.2018 р. по справі № 908/799/17 визначив момент по\-чатку перебігу строку позовної давності, у справах за позовом прокурора в інтересах держави. Так, у вищезазначеній постанові вказано, що: «позовна давність є строком пред'явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушено, так і суб'єктами, уповноваженими зако\-ном звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права (інтересу). При цьому як у випадку пред'явлення позову самою особою, право якої порушено, так і в разі пред'явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, відлік позовної давності обчислюється з одного й того самого моменту: коли особа довідалася або могла довіда\-тися про порушення її права або про особу, яка його порушила. Визначаючи початок перебігу позовної давності, слід враховувати, коли про порушене право дізналась держава в особі уповноваженого органу, а не конкретний орган, який виконував відповідні функції в той чи інший час та змінювався в результаті прийняття нових нормативних актів. Відтак, при дослідженні питання пропуску позовної давності слід з'ясувати, коли про порушення своїх прав довідалася держава в особі уповноваженого органу». Початком перебігу позовної давності у справі за позовом керівника Дергачівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Харківській області до [PERSON] про визнання недійсним та скасування державного акту на право власнос\-ті на земельну ділянку та повернення земельної ділянки є момент, коли про незаконне вибуття земельної ділянки з власності держави дізналася саме держава в особі прокуратури. Представник відповідача вказує, що порушення прав держави (незаконне вибуття спірної земельної ділян\-ки) держава в особі прокуратури дізналася ще в 2012 р., про що свідчить пред'явлення прокура\-турою позову в інтересах держави в особі Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського ра\-йону Харківської області до [PERSON] про визнання недійсним та скасування дер\-жавного акту на право власності на земельну ділянку та повернення земельної ділянки. За результатами судового розгляду вищезазначеного позову, рішенням Дергачівського ра\-йонного суду Харківської області від 13.12.2012 р. по справі № 2010/5591/2012, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 16.01.2013 р., у його задоволенні було відмовлено. Предметом позову прокурора, як в 2012 р. так і в 2017 р., є скасування державного акту на право власності на земельну ділянку серія [NUMBER] від 24.01.2010 р. плоша 0.15 га. місце розташування: [ADDRESS]. Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлума\-чення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункт 1 стат\-ті 32 Конвенції), наголошує, що «позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння право\-порушення. Термін позовної давності, що є звичайним явищем у національних законодавствах держав - учасниць Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визна\-ченість та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу» (пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою № 14902/04 у справі відкрите акціонерне товариство «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»; пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, № 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»). Нормативними вимогами ч.4 ст. 56 ЦПК України передбачено, що: «прокурор, який звер\-тається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому поля\-гає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звер\-нення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відпо\-відні функції у спірних правовідносинах». Крім того прокурору достеменно було відомо про рішення Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області 25 сесії 5 скликання від 09.07.2008 про передачу [PERSON] безоплатно у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд загальною площею 0,1500 га в [ADDRESS] в 20011 році. Про це безперечно свідчить наявність кримінальної справи відносно голови Р.Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області [PERSON] за ст.366 ч.2 КК України. Постановою Золочівського районного суду Харківської області від 11.04.2014 року [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності у зв*язку з Амністією. В указаній постанові суду вказано, що [PERSON] обвинувачується у зловживанні службовим становищем незаконно підписав вищевказані рішення Р.Лозівської сільської Ради. На підставі вказаного рішення Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 09.07.2008 [PERSON] отримав державний акт на право власності на вказану земельну ділянку серії [NUMBER] від 24.01.2010. Відповідно до ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права чи інтересу. Згідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється три роки. Відповідно до ст. 261 ч.1 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до ч.4 ст. 267 ЦПК України: «сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові». Позивач не звертався до суду із заявою про поновлення пропущеного строку позовної давності, відповідно до ст. 267 ч.5 ЦК України. Враховуючи наведене, на підставі ст.ст. 256-257, 261, 267 ЦК України,

Outcome: dismissed