overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-28 00:00:00

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у сумі 41 633, 14 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву б/н від 27.04.2011. 14.06.2018 відбулась держава реєстрація та змінено повне та скорочене найменування позивача з Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» на Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк». Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним і банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідач ознайомлений із умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом відповідача у анкеті-заяві, де є відповідні заперечення відповідача щодо ознайомлення та надання документів у письмовому виді, а також наказом банка про їх затвердження. Відповідно до положень умов та правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті позивача АТ КБ «ПриватБанк», що діяв на підставі Ліцензії НБУ №22 від 29.07.2009, а зараз діє на підставі Ліцензії НБУ №22 від 05.10.2011

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-07 00:00:00

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у сумі 57627,57 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву б/н від 19.01.2011. 14.06.2018 відбулась держава реєстрація та змінено повне та скорочене найменування позивача з Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» на Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк». Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», складає між ним і банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідач ознайомлений із умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом відповідача у анкеті-заяві, де є відповідні заперечення відповідача щодо ознайомлення та надання документів у письмовому виді, а також наказом банка про їх затвердження. Відповідно до положень умов та правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті позивача АТ КБ «ПриватБанк», що діяв на підставі Ліцензії НБУ №22 від 29.07.2009, а зараз діє на підставі Ліцензії НБУ №22 від 05.10.2011

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-06 00:00:00

До Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення порядку користування квартирою. Вимоги позову обґрунтовано наступним. Квартира [ADDRESS] , перебуває у комунальній власності. Відповідно до довідки ЖЕК-310 від 15.03.2017 року в ній мешкають [PERSON] та її малолітні діти. Зазначено, що хоча Позивач не зареєстрована за даною адресою, але вона має право проживати там, адже є законним представником малолітніх дітей, які у квартирі зареєстровані. Окрім них за вказаною адресою мешкають та зареєстровані чоловік Позивача - [PERSON] , його батьки: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Обґрунтовуючі позовні вимоги, Позивач вказує, що по-перше, сімейне життя між Позивачем та Відповідачем, [PERSON] не склалося і на даний час постало питання щодо їх розлучення. Це стало причиною постійних сварок між Позивачем та Відповідачами 1-3. Вказані обставини призвели того, що Відповідачі 1-3 на даний час чинять перешкоди Позивачу та її дітям у користуванні квартирою, шляхом зміни замків, відмови їм у допуску до житла та інших неправомірних дій. Зазначає, що оскільки сторони самостійно не в змозі дійти згоди, Позивач змушена звернутися до суду з метою встановлення порядку користування квартирою. Посилаючись на ст. 64 ЖК України, Позивач зазначає, що оскільки дітей Позивача слід вважати правомірними наймачами квартири, то і Позивач, у розумінні зазначеної статті, має право на проживання разом з ними. Позивач,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-07 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва за підсудністю з Оболонського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] , про стягнення заборгованості за кредитним договором.Позовні вимоги вмотивовані тим, що відповідач звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву №б/н від 14.06.2011 року. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тариф Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідач ознайомлений із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом відповідача у анкеті-заяві, де є відповідні запевнення відповідача щодо ознайомлення та надання документів у письмовому виді, а також наказом банка про їх затвердження. Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті Позивача (www.privatbank.ua) АТ КБ «ПриватБанк», діяв на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 29.07.2009 року, а зараз діє на підставі Ліцензії № 22 від 05.10.2011 року

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-24 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва за ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 10.06.2020 року за підсудністю надійшла вищевказана цивільна справа. Вимоги позову обґрунтовані тим, що відповідач [PERSON] звернулась до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №б/н від 16.05.2013 року. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тариф Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідач ознайомлена із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом Відповідача у анкеті-заяві, де є відповідні запевнення Відповідача щодо ознайомлення та надання документів у письмовому виді, а також наказом банка про їх затвердження. Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті Позивача (www.privatbank.ua) АТ КБ «ПриватБанк», діяв на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 29.07.2009 року, а зараз діє на підставі Ліцензії № 22 від 05.10.2011 року

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-21 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва звернувся представник позивача Малиця А.В. із заявою про ухвалення додаткового рішення, в якій просить вирішити питання стягнення з відповідача судових витрат по оплаті судового збору, мотивуючи тим, що судом ухвалено рішення у справі № 754/6592/19 від 16 жовтня 2019 року, яким не вирішено питання судових витрат. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: суд не вирішив питання про судові витрати. За положеннями ч. 4 ст. 270 ЦПК України, у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. В судове засідання з`явився представник позивача (заявник), який підтримав заяву та просив її задовольнити з підстав викладених у заяві. Дослідивши матеріали справи та вислухавши представника позивача (заявника), суд приходить до висновку про необхідність ухвалення додаткового рішення у справі з огляду на наступне. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2019 року у справі № 754/6592/19 на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» стягнуто з відповідача [PERSON] частково суму основного боргу у розмірі 5 042,41 грн. Разом з тим, у резолютивній частині рішення суду від 16 жовтня 2019 року не вирішено питання розподілу судових витрат. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: суд не вирішив питання про судові витрати. Згідно із ч. ч. 2, 3 ст. 270 ЦПК України заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2019 року на даний час не виконане, строк протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання - не закінчився. Як вбачається з платіжного доручення № 1478 від 24.04.2019 року, при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1 921,00 грн. мінімальний розмір сплати судового збору за даний вид позовної заяви. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За таких обставин, оскільки рішенням суду від 16 жовтня 2019 року позов задоволено, проте судом не вирішено питання стягнення судового збору, суд приходить до висновку про необхідність ухвалення додаткового рішення у справі, яким, згідно позовних вимог, слід стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 1 921,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-10 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] про поділ майна, набутого за час шлюбу. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 24.07.2004 року між нею та відповідачем зареєстровано шлюб, який рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 15.03.2013 року розірвано. Під час перебування сторін у шлюбі ними придбано автомобіль MITSUBISHI LANCER 1.6 д/н [NUMBER] 2008 року випуску. Після розірвання шлюбу за домовленістю сторін автомобіль залишився в користуванні відповідача, натомість позивач мала отримати грошову компенсацію в розмірі 36 671 грн. 05 коп. Відповідач сплатив лише 20 000 грн., в результаті чого позивач була змушена звернутись до суду за захистом порушеного права. Посилаючись на викладене та зазначаючи, що автомобіль MITSUBISHI LANCER 1.6 д/н [NUMBER] є спільним сумісним майном, набутим подружжям за час шлюбу, [PERSON] просить суд стягнути з відповідача на її користь грошову компенсацію вартості ? частини автомобіля з урахуванням отриманих коштів. В ході розгляду справи позивач уточнила позовні вимоги, просить суд стягнути з відповідача на її користь компенсацію вартості автомобіля в розмірі 16 671 грн. 05 коп. (а.с.22). Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала, просить суд його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнав, проти його задоволення не заперечував. Заслухавши пояснення сторін у справі та дослідивши письмові докази суд приходить до висновку про задоволення позову виходячи з наступного. Відповідно ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси подружжя, неповнолітньої доньки сторін у справі та інших осіб, а тому може бути прийняте судом. За таких обставин позов [PERSON] про поділ майна подружжя підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-26 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла заявою [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення, в якій заявник просить суд встановити факт, що вона є матір`ю [PERSON] , який помер [INFO] . Свою заяву заявник мотивує тим, що заявник є єдиним спадкоємцем. Спадкова справа заведена Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Погребняк Гліб Володимирович про встановлення факту, що має юридичне значення. Позивач подала заяву про прийняття спадщини, однак в матеріалах спадкої справи наявні розбіжності в написання прізвища та по батькові спадкодавця та спадкоємця, а саме в Свідоцтві про смерть (а.с. 5) прізвище померлого вказане - [PERSON] , а в Свідоцтві про народження (а.с. 7) - [PERSON] , мати - [PERSON] , натомість прізвище заявника - [PERSON] . У поданій заяві просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, встановити, що [PERSON] ( [INFO] ) є матір`ю [PERSON] ( [INFO] ), який помер [INFO] Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21.10.2019 року відкрито провадження в справі за заявою [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення та залучено заінтересовану особу - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Погребняк Гліб Володимирович. В процесі розгляду заяви судом витребовувалась копії матеріалів спадкової справи, що долучені до матеріалів справи. В судовому засіданні заявник вимоги заяви підтримала та просила її задовольнити в підстав викладених в заяві. В судовому засіданні представник заінтересованої особи не заперечував щодо задоволення заяви [PERSON] . Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-26 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовну заяву мотивує тим, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбу з 25.11.2005 року. У період шлюбу народився син [PERSON] , [INFO] . Сторони з 05.08.2019 року почали проживати окремо. Збереження шлюбу та примирення між сторонами є неможливим та суперечить інтересам позивача. У зв`язку із викладеним, позивач просить суд, шлюб між сторонами розірвати. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.07.2021 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. На адресу Деснянського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовну заяву підтримує. Від відповідача на адресу Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 25 листопада 2005 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2106. У період шлюбу народився син [PERSON] , [INFO] . Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з приписами ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Під час розгляду справи судом з`ясовано, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейні стосунки та втратили один до одного почуття поваги і любові. З часу припинення шлюбних відносин та часу знаходження позовної заяви в суді, примирення між сторонами не відбулось. Кожна з сторін не вважає можливим збереження сім`ї. При таких обставинах суд приходить до висновку , що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам кожної із сторін. Таким чином, вимоги про розірвання шлюбу є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-19 00:00:00

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовну заяву мотивує тим, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбу з 29.09.2001 року. У період шлюбу народилося двоє дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] [INFO] . Сімейне життя не склалося, стосунки з часом погіршилися, сторони не ведуть спільний бюджет та господарство з лютого 2020 року. Збереження шлюбу та примирення між сторонами є неможливим та суперечить інтересам позивача. У зв`язку із викладеним, позивач просить суд, шлюб між сторонами розірвати. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 01.03.2021 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. На адресу Деснянського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовну заяву підтримує. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином. Письмові матеріали справи містять заяву відповідача про розгляд справи у його відсутність, через емоційність позивача. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 29 вересня 2001 року у Центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 2021. У період шлюбу народилося двоє дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Статтею 51 Конституції України закріплено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з приписами ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Під час розгляду справи судом з`ясовано, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейні стосунки та втратили один до одного почуття поваги і любові. З часу припинення шлюбних відносин та часу знаходження позовної заяви в суді, примирення між сторонами не відбулось. Кожна з сторін не вважає можливим збереження сім`ї. При таких обставинах суд приходить до висновку , що подальше спільне життя подружжя та збереження їх сім`ї неможливе, оскільки буде суперечити інтересам кожної із сторін. Таким чином, вимоги про розірвання шлюбу є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-22 00:00:00

До Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу звернулася [PERSON] із позовом до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про стягнення грошових коштів за договором банківського вкладу. Позивач у позовній заяві послалася на те, що 17.10.2013 року між нею та Публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Головного експерта Лоташ Лілії Володимирівни, що діяла на підставі довіреності № 03/2/522 від 15.08.2013 року,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-24 00:00:00

До Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу звернулася [PERSON] із позовом до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про стягнення грошових коштів за договором банківського вкладу. Позивач у позовній заяві послалася на те, що 17.10.2013 року між нею та Публічним акціонерним товариством «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Головного експерта Лоташ Лілії Володимирівни, що діяла на підставі довіреності № 03/2/522 від 15.08.2013 року,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-03 00:00:00

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернулась [PERSON] з позовною заявою до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини. Свої позовні вимоги позивачка мотивує тим, що вона з 03.08.2002 року перебувала в шлюбі з відповідачем. Від даного шлюбу народилась дитина - донька [PERSON], [INFO]. Шлюб між сторонами розірвано 17.05.2011 року, матеріальну допомогу на утримання дитини у достатньому об'єму відповідач їй не надає. У зв'язку з чим, позивачка просить задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідача аліменти в твердій грошовій сумі у розмірі 1000 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття. У судовому засідання позивачка з'явилась, підтримала позовні вимогу у повному обсязі. Відповідач в судове засідання з'явився, надав письмові заперечення, у яких просить стягнути з нього аліменти у розмірі 300 грн., посилаючись на те, що у нього немає постійного місця роботи, йому необхідно доглядати також за батьками пенсіонерами. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч.3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу їх матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Відповідно до ч 1. ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до ст.184 СК України, якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий доход, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визнати розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Судом встановлено, підтверджується письмовими доказами і не оспорюється сторонами, що вони є батьками неповнолітньої [PERSON], [INFO]. Суд вважає за необхідне, встановити розмір аліментів, що підлягають стягненню з відповідача, в твердій грошовій сумі, оскільки неможливо встановити джерела одержання доходів відповідачем та визначити розмір його доходів. Суд дійшов висновку про те, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню аліменти на утримання дитини в розмірі 700 грн. до досягнення дитиною повнолітнього віку. При визначенні розміру аліментів судом враховані такі обставини, як вік дитини, її матеріальне забезпечення, те, що відповідач не має аліментних зобов'язань відносно інших осіб. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача стягується судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: partial