Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-18 00:00:00

До Богунського районного суду м. Житомира звернувся [PERSON] з позовом до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» про витребування майна із чужого незаконного володіння. В обґрунтування позовних вимог вказав, що [PERSON], діючи за попередньою згодою з директором відділення «Житомирське» ПАТ «Альфа-Банк» [PERSON] та завідуючою касою вказаного відділення [PERSON], отримавши від останньої значну суму грошових коштів, напередодні проведення ревізії, з метою приховування суми недостачі, домовилась із [PERSON] та [PERSON] про часткове погашения недостачі до вищевказаного відділення ПАТ «Альфа-Банку». 03.11.2009 р. о 17.00 годині [PERSON], перебуваючи в зговорі з [PERSON] та [PERSON], ввійшла до нього в довіру, обіцяючи при цьому повернути йому борг наступного дня, в разі, коли він тимчасово внесе відповідну суму до каси відділення «Житомирське» ПАТ «Альфа-Банк». В свою чергу [PERSON] усно завірив його, що готівку йому буде повернуто 04.11.2009 р., а [PERSON] надала йому розписку, виготовлену на банківському бланку про зобов'язання повернути гроші 04.11.2009 р. В цей же день, тобто 03.11.2009 р., перебуваючи в приміщені відділення «Житомирське» ПАТ «Альфа-Банку», що розташоване на Площі Перемоги, 10 в м. Житомирі, він особисто передав [PERSON], яка знаходилась на своєму робочому місці в приміщені операційної каси №2 вказаного відділення, належні йому на праві приватної власності гpoшi в cyммi 85 470 (вісімдесят п'ять тисяч чотириста сімдесят) доларів США. В подальшому працівники відповідача [PERSON] та [PERSON] відмовились повернути належні йому гpoшi в cyмi 85 470 доларів США. Таким чином, на даний час належні йому грошові кошти перебувають у незаконному володінні ПАТ «Альфа-Банк». У звязку з цим він просить стягнути із ПАТ «Альфа-Банк» на його користь, належні йому на праві приватної власності грошові кошти в сумі 85\~470 (вісімдесят пять тисяч чотириста сімдесят) доларів США. Свої вимоги позивач та його представник у судовому засіданні підтримали у повному обсязі обґрунтовуючи наданими суду доказами. Представник відповідача позовні вимоги не визнав у повному обсязі і вважав, що у задоволені позовних вимог слід відмовити. Свідок [PERSON] суду пояснила, що [PERSON] вона знала ще по роботі в банку «Хрещатик», він займався обміном валют. Станом на жовтень-листопад 2009 р. вона працювала в ПАТ «Альфа банк» касиром і була відповідальна за схоронність коштів, спілкування з клієнтами та інше згідно з Інструкцією. Вона була знайома з [PERSON] і іноді допомагала їй, передавала з банка гроші. В черговий раз вона видавала [PERSON] гроші з каси але вона не змогла їх повернути своєчасно. Їм стало відомо, що буде перевірка і тому вони подзвонили [PERSON] і він вніс гроші. Це був третій раз, коли [PERSON] вносив гроші. Він приніс 85 000 доларів США, в перерахунку 700 тисяч грн., на той момент. [PERSON] вносив ці кошти через касу банку, вона їх приймала. Перед тим, як передати гроші до банку, [PERSON] ходив до завідуючого відділення і розмовляв з ним. Розмова проходила у кабінеті завідуючого відділення. Самої розмови вона не чула. Офіційно ця операція по банку не була проведена. Час був приблизно 17.00 годин. У приміщенні банку були камери відеоспостереження. Вона не заперечує, що за фактом передачі [PERSON] грошей до їх відділення банку вона оформила розписку в якій власноручно дописувала текст і поставила печатку касира. Передані банку [PERSON] долари в сховище не носили. Коли приїхав громадянин [PERSON], він поміняв долари на гривну і тільки після цього вона разом з завідуючим відділенням відкрили сховище і поклали гривні у сховище. Через декілька днів приїхала міліція і виявила недостачу. [PERSON] банк гроші не повернув. [PERSON] Миколаївна суду пояснила, що з [PERSON] вона знайома декілька років. Вона знала, що [PERSON] займає людям гроші і вона також неодноразово звертались до нього за допомогою в цьому плані. З [PERSON] її познайомила Павлюк. [PERSON] «перекривав» недостачі коли вона не встигала повертати в касу банку гроші. В кінці жовтня на початку листопада 2009 р. у відділенні банку виявилася недостача грошей і вона звернулася до [PERSON]. Раніше, коли [PERSON] давав гроші, йому гроші повертали наступного дня. Оскільки вона не була працівником банку і не могла надати гарантії щодо повернення грошей, [PERSON] ці гарантії отримав у завідуючого відділенням, [PERSON] Крім того касир банку, [PERSON] надала [PERSON] розписку на банківському бланку та поставила печатку банку. Коли [PERSON] не повернули гроші, він наполягав щоб йому щось передали у залог. Вона передала [PERSON] у якості залогу ікону, вартістю 40\~000 доларів США та хрест, вартістю 10\~000 доларів США. Ікона та хрест на час слухання справи у суді знаходяться у [PERSON]. На скільки їй відомо гроші банк [PERSON] не повернув. Свідок [PERSON] суду пояснив, що з квітня 2009 р. по листопад 2009 р. він працював керівником Житомирського відділення ПАТ «Альфа Банк». Згідно його посадовим обовязкам на нього покладалася організація роботи відділення, персоналу, залучення клієнтів та інше. [PERSON] працювала на посаді завідуючої каси відділення банку. На той момент йому як керівнику було відомо що в касі не вистачає значної суми коштів яку незаконно використала завідуюча каси. Щоб перекрити недостачу [PERSON] та [PERSON] домовились позичити кошти. [PERSON] хотів поговорити з ним, як керівником відділення, перш ніж дати кошти. Він запитав чи може бути він спокійним за кошти, чи йому їх повернуть? Ця розмова відбулася у нього в кабінеті. Камери спостереження у них у відділенні були, але він не мав до них доступу. Через деякий час [PERSON] подзвонила і сказала, що гроші внесли тільки в доларах США. Яку суму внесли він не памятає. Після цього долари необхідно було поміняти і він подзвонив своєму знайомому на прізвище [PERSON] і той купив ці долари а гривни внесли до банку. На скільки він памятає, [PERSON] міняв кошти в касі вікна. Згідно інструкції в сховище відділення банку кошти вносить завідуюча касою в його, присутності. Сховище відділення відкривається тільки в його присутності. Наскільки йому відомо, банк кошти [PERSON] не віддав. Він особисто також гроші не віддавав. Він брав участь у відкритті і закритті сховища а гроші не перераховував. Точної суми недостачі він не памятає. Суд, вислухавши пояснення позивача, його представника, представника відповідача, свідка, вивчивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. [PERSON] встановлено. Згідно тексту розписки, яка написана печатним (компютерним) текстом (російською мовою), свідчить: «Я, [PERSON] заведующая кассы ПАО «Альфа-Банк» обязуюсь завтра 04.11.2009 вернуть деньги в сумме 700\~000 грн. (семьсот тисяч гривен) [PERSON] (Красноармейский район, село Бабичевка) Зав.касса ПАО «Альфа-Банк» [PERSON] Стоїть печать «Прибутково-видаткова касса № 2 Публічного акціонерне товариство «Альфа-Банк». Нижче, рукописним текстом написано: «В сумме (700\~000 тисяч грн) обязуюсь долг вернуть завтра (если в случае не будет, вместо меня отдаст Алина) за 5.11.09 г. (а. с. 4). Згідно висновків почеркознавчої експертизи № 1/9 від 16.02.2010 р. свідчить: «Рукописний текст, розташований на аркуші паперу формату А-4, який починається словами «В сумме…» і закінчується словами «…Алина) за 5.11.09 г.», виконаний [PERSON]. (а. с. 18-20). У судовому засіданні факт написання розписки [PERSON] не заперечувала. Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 387 ЦК України, власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Відповідно до ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Положения цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про витребування майна власником із чужого незаконного володіння.

Outcome: approved