Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-12 00:00:00

Директор ДП «Сватівське лісомисливське господарство» звернувся до суду з даною позовною заявою до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих лісовому господарству внаслідок незаконної порубки дерев, посилаючись на те, що 05.08.2016 року [PERSON], який працює майстром лісу ДП «Сватівське лісомисливське господарство» маючи умисел на незаконну порубку дерев на території загально зоологічного заказника місцевого значення «Сватівський», який входить до складу природно-заповідного фонду України, не маючи спеціального дозволу та знаючи про те,що використання лісових ресурсів провадиться за спеціальним дозволом лісорубним квитком, що видається безоплатно уповноваженим органом , прибув до лісового масиву та за допомогою власної бензопили вчинив незаконну порубку наступних дерев: 10 сухостійких дерев породи дуб, та одне сухостійне дерево породи ясен. Вироком Сватівського районного суду Луганської області від 07.02.2017 року у справі № 426/13368/16-к, який набрав законної сили, [PERSON] було визнано винним у вчиненні злочину, передбаченому ст. 246 КК України, та призначено покарання у вигляді штрафу в сумі 1700 гривень. Внаслідок протиправних дій [PERSON], державі в особі ДП «Сватівське лісомисливське господарство» було заподіяно шкоду , оскільки погіршились захисні властивості насаджень, зменшилась повнота насаджень, знизився відсоток головної породи в складі насадження, так як зрубані дерева, а саме дуб та ясен відносяться до основних лісо утворюючих порід України і їх високоякісна деревина має вагоме господарське значення. Відповідно до розрахунку та довідки ДП «Сватівське лісомисливське господарство» № 190/3 від 08.08.2016 року [PERSON] спричинив шкоду у розмірі 9876,50 гривень. 07.11.2016 року. [PERSON] через банківську установу, перерахував на розрахунковий рахунок ДП «Сватівське лісомисливське господарство» грошові кошти в розмірі 400 гривень, якими частково відшкодував шкоду завдану кримінальним правопорушенням. Таким чином, враховуючи часткове добровільне відшкодування матеріальної шкоди, сума, яка підлягає стягненню становить 9476,50 гривень, яку й просять стягнути з [PERSON] Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, згідний сплатити шкоду, однак за мінусом дров, якій були вилучені як речові докази та повернуті ДП «Сватівське лісомисливське господарство» в кількості 1,5 метра кубічних. Представник відповідача [PERSON] зазначив, що позов визнають частково, згідні сплатити збитки за мінусом дров, якій були вилучені як речові докази та повернуті ДП «Сватівське лісомисливське господарство» в кількості 1,5 метра кубічних, оскільки вони також мають цінність. Заслухавши представника позивача, відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судовим розглядом встановлені факти та відповідні їм правовідносини. Вироком Сватівського районного суду Луганської області від 07.02.2017 року, який набрав законної сили 09.03.2017 року, відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні злочину, передбаченому ст. 246 КК України, та призначено покарання у вигляді штрафу в сумі 1700 гривень (а.с.3). Із вказаного вироку вбачається, що \~05.08.2016, приблизно о 15 годині, [PERSON], маючи умисел на\~ незаконну порубку дерев на території загальнозоологічного заказника місцевого значення «Сватівський», який входить до складу природно-заповідного фонду України, а саме, в обході №6 кварталу №57 таксаційного виділу №14 Сватівського лісництва Державного підприємства «Сватівське лісомисливське господарство» (далі за текстом Сватівське лісництво ДП «Сватівське ЛМГ»), не маючи на те спеціального дозволу та достовірно знаючи, що відповідно ст. 69 Лісового кодексу України, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно уповноваженим органом, прибув до вищезазначеного лісового масиву, де реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи протиправний і суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи наслідки і свідомо бажаючи їх настання, за допомогою належної йому бензопили «Stihl 230», вчинив незаконну порубку наступних дерев: 10 (десяти) сухостійних дерев породи дуб із діаметром пня 18,1-22 см., 22,1-26 см., 22,1-26 см., 22,1-26 см., 22,1-26 см., 22,1-26 см., 26,1-30 см., 26,1-30 см., 30,1-34 см., 30,1-34 см.; 1 (одне) сухостійне дерево породи ясен із діаметром пня 18,1-22см. Внаслідок своїх неправомірних дій [PERSON] заподіяв державі в особі ДП «Сватівське ЛМГ» істотну шкоду, оскільки погіршились захисні властивості насаджень, зменшилась повнота насаджень, знизився відсоток участі головної породи в складі насадження, так як зрубані дерева, а саме порід дуб та ясен відносяться до основних лісоутворюючих порід України і їх високоякісна деревина має вагоме господарське значення. Відповідно до розрахунку збитків та довідки ДП «Сватівське ЛМГ» за №190/03 від 08.08.2016, [PERSON] в результаті незаконних дій спричинив ДП «Сватівське ЛМГ» матеріальні збитки на суму 9876,5 грн. Вказаний розмір шкоди також підтверджено розрахунком шкоди ДП ДП «Сватівське ЛМГ», обчислено згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 року № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд»(а.с.6-7) Згідно копії платіжного доручення від 07.11.2016 року [PERSON] сплатив частину понесених збитків в сумі 400 гривень (а.с.39). Спірні відносини регулюються спеціальними нормативно-правовими актами у сфері природоохоронного законодавства. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто є деліктною відповідальністю. Відповідно до статей\~15,\~22 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Частиною 1, пунктом 3 частини 2 статті 11\~Цивільного кодексу України\~визначено, що цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відповідно до п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичній особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними й шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Статтею 66 Конституції України\~проголошено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Частиною 1\~статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~визначено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до частини 4\~статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані: відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно частини 5\~статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до\~статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Статтею 1166 Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Відповідно до п. 1 ч.2\~ст. 105 Лісового Кодексу України\~порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. У відповідності до\~ст. 107 Лісового кодексу України\~підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави (стаття 1 Лісового кодексу України). Ліси, які знаходяться в межах території України, є об'єктами права власності Українського народу (стаття 7 Лісового кодексу України). Постійні лісокористувачі відповідно до\~статті 19 Лісового кодексу\~повинні забезпечувати охорону та захист лісових ресурсів. Постійні лісокористувачі мають право на відшкодування збитків у випадках, передбачених законодавством. Порушення інтересів держави у даному випадку полягає у невідшкодуванні державі шкоди, завданої незаконною рубкою дерев, що спричиняє збитки ДП «Сватівське лісомисливське господарство», та як наслідок обмежує можливості здійснення останніми заходів щодо охорони навколишнього природного середовища з метою поліпшення екологічного стану відповідної території, збереження та захисту лісових ресурсів. На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, беручи до уваги, що завдані збитки лісовому господарству внаслідок незаконної порубки дерев, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ДП «Сватівське лісомисливське господарство» підлягають задоволенню в повному обсязі. Щодо посилань відповідача про те, що дрова вилучені як речові докази та повернуті ДП «Сватівське лісомисливське господарство» в кількості 1,5 метра кубічних слід врахувати в частину повернутої шкоди, суд зазначає, що розмір шкоди саме в тому, що, внаслідок протиправних дій [PERSON], погіршились захисні властивості насаджень, зменшилась повнота насаджень, знизився відсоток головної породи в складі насадження, так як зрубані дерева, а саме дуб та ясен відносяться до основних лісоутворюючих порід України і їх високоякісна деревина має вагоме господарське значення. Відповідно до\~ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі, встановленому\~ЗУ «Про судовий збір», тобто 1600 грн. Висновки суду підтверджуються письмовими доказами, дослідженими у судовому засіданні. На підставі ст. ст. 11, 15, 22, 1166 ЦК України, ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», ст. 1, 19, 105, 107 Лісового кодексу України,

Outcome: approved