overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-28 00:00:00

В травні 2019 року заявник звернулась до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Заява мотивована тим, що [INFO] року померла мати заявника [PERSON] , після смерті якої до успадкування залишилось спадкове майно. Заявник звернулася із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, однак отримати свідоцтво про право на спадщину в нотаріальному порядку виявилось неможливим, оскільки в Державному акті на право власності на земельну ділянку від 25.10.2004 року серії [NUMBER] прізвище покійної матері заявника записано «[PERSON]», а в свідоцтві про смерть « [PERSON] ». У зв`язку із вищевикладеним заявник вимушена звернутися до суду. У судове засідання заявник не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій також зазначила, що заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Заінтересовані особи представник Великомитницької сільської ради та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, надали суду заяву в якій просять розглянути справу за їх відсутності та зазначили, що проти задоволення заяви не заперечують. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 11.02.2019 року, [PERSON] померла [INFO] .(а.с.9) Факт, що Державний акт на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] належить [PERSON] , а не [PERSON] , що підтверджується: -заповітом, посвідченим Шкатюк Т.С. секретарем Великомитницької сільської ради, зареєстрованого в реєстрі за №307, відповідно до якого [PERSON] заповіла все своє майно своїм дочкам, [PERSON] та [PERSON] (а.с.10) -довідкою, яка видана виконавчим комітетом Великомитницької сільської ради № 788 від 08.05.2019 року, згідно якої земельна ділянка площею 2,6092 га ,дійсно належить померлій [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] .(а.с.13) -довідкою, яка видана виконавчим комітетом Великомитницької сільської ради № 785 від 08.05.2019 року, Хмільницького району Вінницької області, про те, що на момент своєї смерті [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] .(а.с.12) Враховуючи встановлені судом обставини, заява про встановлення факту належності право встановлюваного документа знайшла своє підтвердження з матеріалів справи. Її задоволення не суперечить правам та інтересам заявника, відповідає чинному законодавству України, не порушує прав, свобод, та законних інтересів зацікавлених осіб. З огляду на викладене, наявні підстави для задоволення заяви.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-09 00:00:00

В травні 2019 року заявник звернулась до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу. Заява мотивована тим, що [INFO] помер батько заявника [PERSON] , після смерті якого до успадкування залишився житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами за [ADDRESS] . 05.02.2018 року [PERSON] було зроблено заповіт відповідно до якого усе своє майно заповів заявник, яка в шестимісячний строк після відкриття спадщини, звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак оформити спадщину в нотаріальному порядку є неможливим, оскільки у заповіті заявник зазначена як [PERSON] , а в паспорті [PERSON] У зв`яжу із вищевикладеним заявник вимушена звернутися за захистом свої прав до суду. У судове засідання заявник не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій також зазначила, що заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Заінтересована особа [PERSON] в судове засідання також не з`явилася, надала суду заяву в якій просить розглянути справу за її відсутності та зазначила, що проти їх задоволення не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про смерть від 02.11.2018 року серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] .(а.с. 6) Відповідно до заповіту від 05.02.2018 року [PERSON] заповів усе своє майно [PERSON] (а.с.7) Після смерті [PERSON] до успадкування залишився житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами за [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 143991390 від 05.11.2018 року.(а.с.9) Факт, що заповіт від імені [PERSON] від 05.02.2018 року на користь [PERSON] належить [PERSON] підтверджується: -рішенням Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 29.07.2015 року, згідно до якого шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано та після розірвання шлюбу [PERSON] залишено прізвище [PERSON] ; -свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 02.12.1967 року; -витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 04.04.2019 року, згідно до якого 30.04.2011 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб та після реєстрації шлюбу [PERSON] змінено прізвище на [PERSON] . Враховуючи встановлені судом обставини, заява про встановлення факту належності документу знайшла своє підтвердження з матеріалів справи. Її задоволення не суперечить правам та інтересам заявника, відповідає чинному законодавству України, не порушує прав, свобод, та законних інтересів зацікавлених осіб. З огляду на викладене, наявні підстави для задоволення заяви.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-13 00:00:00

В травні 2019 року заявник звернулась до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Заява мотивована тим, що заявник бажає отримати «карту поляка» та переїхати до Польщі, однак для цього заявнику потрібно підтвердити, що дідом по материнській лінії заявника є [PERSON], який по національності був поляком. У зв’язку із вищевикладеним заявник вимушена звернутися до суду. У судове засідання заявник не з’явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій також зазначила, що заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник заінтересованої особи Жданівської сільської ради в судове засідання не з’явився, надав суду заяву в якій просить розглянути справу за його відсутності та зазначив, що проти їх задоволення не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до листа Державного архіву Вінницької області № 07-194/7 від 20.01.2017 року видати довідку про народження [PERSON], [INFO] неможливо, у зв’язку із її відсутністю.(а.с.8) Факт, що [PERSON] є рідним дідом по материнській лінії [PERSON] підтверджується: -свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 07.09.2017 року, згідно до якого [PERSON] народилася [INFO] року, матір’ю якої записано [PERSON].(а.с.5) -довідкою Жданівської сільської ради № 249 від 02.04.2019 року [PERSON], [INFO], [PERSON] та [PERSON] є однією і тією ж особою та являється донькою [PERSON].(а.с.9) -довідкою Державного архіву Вінницької області від 20.12.2018 року № 07-325/5, згідно до якої у документах колишнього УКДБ у Вінницькій області є слідча справа за 1937-1938 роки на [PERSON], [INFO], поляка за національністю, уродженця та мешканця [ADDRESS], до складу сім»ї якого входили дружина [PERSON], син [PERSON], дочка [PERSON], та дочка [PERSON].(а.с.10) -витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища [NUMBER], згідно до якого [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] та змінила своє прізвище на Дмитрик.(а.с.7) -свідоцтвом про шлюб від 08.05.1987 року серії [NUMBER], згідно до якого [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] шлюб та змінила своє прізвище на [PERSON].(а.с.6) Враховуючи встановлені судом обставини, заява про встановлення факту що маж юридичне занчення знайшла своє підтвердження з матеріалів справи. Її задоволення не суперечить правам та інтересам заявника, відповідає чинному законодавству України, не порушує прав, свобод, та законних інтересів зацікавлених осіб. З огляду на викладене, наявні підстави для задоволення заяви.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-19 00:00:00

В травні 2019 року надійшла вищевказана позовна заява, яку позивач обґрунтовує тим, що у відносинах між позивачем та відповідачем відсутні порозуміння та повага. Спільне життя не склалось оскільки відсутні погляди на спільне проживання, ведення господарства та спільний побут. Сторони не підтримують шлюбних стосунків, не проживають разом тривалий час, відсутнє бажання для відновлення шлюбних відносин. В підготовче судове засідання позивач не прибула. В матеріалах справи міститься заява, в якій вона просить здійснювати розгляд позовної заяви без її участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Відповідач в підготовче судове засідання не прибув, про день час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином. Подав заяву з проханням слухати справу без його участі, позовні вимоги визнає, проти їх задоволення не заперечує. Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Враховуючи те, що відповідач визнав заявлені позовні вимоги, суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні у відповідності до ч. 4 ст. 200 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СКУ суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них. З огляду на це суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню. Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Судові витрати розподілити у відповідності до вимог ст. 141, 142 ЦПК України.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-14 00:00:00

В травні 2019 року надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позов обґрунтований тим, подружнє життя у позивача з відповідачкою не склалося, оскільки вже тривалий час подружжя разом не проживає, спільного господарства не ведуть, шлюбні відносини між ними фактично припинені. Подальше спільне проживання і збереження шлюбу стало неможливим, оскільки постійні суперечки постійно впливають на них обох. Позивач переконаний, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе та суперечитиме їхнім інтересам. Позивач проживає в іншій місцевості, спільних малолітніх чи неповнолітніх дітей подружжя немає. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11.06.2019 року відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. У призначене підготовче судове засідання позивач та його представник не прибув, проте представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, просила задовольнити гомозні вимоги. Відповідач у підготовче судове засідання не прибула, подала заяву про визнання позову та просила слухати справу без її участі. Суд вважає за можливим розглянути справу за відсутністю сторін за наявними у суду матеріалами, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, оскільки від обох учасників справи надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Враховуючи те, що відповідач визнав заявлені позовні вимоги, суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні у відповідності до ч. 4 ст. 200 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд вважає позов обґрунтованим з таких підстав. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З позовної заяви вбачається, що у зв`язку із постійними суперечками сторони втратили почуття взаємної любові та поваги і, як наслідок, не проживають разом та не ведуть спільне господарство. Правовими підставами для задоволення позову є відповідні положення сімейного законодавства. Так, відповідно до положень частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Отже враховуючи, що відповідач безумовно визнала позов і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Судові витрати розподілити у відповідності до вимог ст. 141, 142 ЦПК України.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-22 00:00:00

В травні 2019 року надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позов обґрунтовано тим, що у позивача з відповідачкою зовсім різні погляди на життя, вони не в змозі знайти спільне мову та порозуміння, що в свою чергу призвело до втрати почуття любові один до одного. Позивач запевняє, що в нього з відповідачем наявні різні погляди на взаємовідносини в сім`ї, в зв`язку з чим між ними постійно виникають різного роду непорозуміння, конфлікти, примирення між ними неможливе. Подальше збереження шлюбу є неможливим, недоцільним та суперечить їхнім інтересам. В судове засідання позивач не прибув, подав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позов підтримує, просить задовольнити. Відповідач в судове засідання не прибула, хоча про день час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи та відзив на позовну заяву до суду не надходили. Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. З урахуванням положень ст.ст. 280, 281 ЦПК України та з позицією позивача викладеною в заяві, яка не заперечувала проти заочного розгляду справи, суд розглянув справу в заочному порядку. Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СКУ суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них. З огляду на це суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню. Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-23 00:00:00

В травні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення боргу. В позовній заяві позивач вказав, що 19 березня 2018 року між ним та [PERSON] було укладено договір позики, оформлений шляхом видачі розписки, в якій зазначено, що [PERSON] взяв в борг гроші в сумі 3000 (три тисячі) євро. Два рази відповідачу було надіслано вимогу про повернення коштів. Свої зобов`язання щодо повернення боргу відповідач не виконав, на даний момент зв`язок з ним втрачено, що змусило позивача звернутися до суду. [PERSON] просить стягнути вказану суму боргу та 38,71% євро - 3% річних, всього на загальну суму 3038,71 євро, що за офіційним курсом НБУ станом 21 травня 2019 р. становить 88912,65 гривень, а також стягнути витрати по сплаті судового збору. В судове засідання представник позивача Костова Н.З. не з`явилася, подали суду клопотання про розгляд справи без її участі та представника, проти прийняття заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] відзиву не подав, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, про час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином через оголошення на веб-порталі. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що згідно розписки від 19 березня 2018 року відповідач [PERSON] , який проживає за адресою [ADDRESS] взяв в борг гроші в сумі 3000 євро у громадянина [PERSON] , що проживає в [ADDRESS] . Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною другою статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Отже, письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. В силу ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-23 00:00:00

В травні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу зареєстрованого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у місті Києві, про що зроблений відповідний актовий запис №2241 від 08.08.2015 року. Свої вимоги мотивує тим, що 08.08.2015 року між сторонами було укладено шлюб. Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] . Позивач вказує, що спільне життя з відповідачем поступово погіршувалось, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин, кожен має протилежні погляди на шлюб та сімейне життя, вони з жінкою втратили почуття любові один до одного. На даний час сім`я розпалась остаточно, та як зазначає позивач подальше спільне життя і збереження шлюбу не можливе, та суперечить інтересам кожного, посилаючись на ст.ст. 105, 110, 112, 180, 182, 183 СК України просив заявлені позовні вимоги задовольнити. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в матеріалах справи. Відповідач в судовому за сіданні проти задоволення позовних вимог не заперечував. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-01 00:00:00

в травні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому просив суд розірвати договір про поділ спільного майна подружжя, укладений 04.06.2015 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Саприкіною О.С. та зареєстрований в реєстрі за № 511; витребувати у [PERSON] Ѕ частину квартири [ADDRESS] ; визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину квартири [ADDRESS] ; витребувати у [PERSON] Ѕ частину машиномісця [ADDRESS] та Ѕ частину нежилих приміщень з 1 по № 9 (групи приміщень № 255) в офісі за адресою: [ADDRESS] ; визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину машиномісця [ADDRESS] та на Ѕ частину нежилих приміщень з 1 по № 9 (групи приміщень № 255) в офісі за адресою: [ADDRESS] . В обгрунтування позову зазначено, що із 23.11.2001 р. [PERSON] та [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 28.01.2016 р. у справі № 752/10398/15-ц. В період перебування в шлюбі у сторін народились діти [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Після припинення шлюбних відносин, між ними, як батьками їх неповнолітніх дітей була досягнута домовленість, що мати і діти залишаються проживати в квартирі [ADDRESS] , яка була придбана в сій час для сім`ї. 04.06.2015 р. між [PERSON] та [PERSON] був укладений договір про поділ спільного сумісного майна подружжя, який був посвідчений нотаріально. За умовами цього договору [PERSON] отримала в особисту приватну власність: квартиру [ADDRESS] ; машиномісце [ADDRESS] ; нежилі приміщення з 1 по № 9 (групи приміщень № 255) в офісі за адресою: [ADDRESS] ; автомобіль марки Land Rover, модель Range Rover, 2013 року випуску д.н.з. [NUMBER] . За умовами цього договору [PERSON] отримав в особисту приватну власність корпоративні права та частку у статутному капіталі ТОВ «Вітера Україна» (ідентифікаційний код 34575942) в розмірі внеску 6000000 (шість мільйонів) грн., що становить 100 відсотків статутного капіталу товариства. Позивач вказує, що при здійсненні поділу спільного майна подружжя позивач фактично відступив від рівності часток,

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-08 00:00:00

В травні 2019 року позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу зареєстрованого Жовтневим відділом ЗАГС м.Києва, про що зроблений відповідний актовий запис №1710 від 29 жовтня 1993 року. Свої вимоги мотивує тим, що 29.10.2019 року між сторонами було укладено шлюб. Від шлюбу сторони мають спільних дітей, які на даний час вже є повнолітніми, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Позивач вказує, що спільне життя з відповідачем поступово погіршувалось, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин, кожен має протилежні погляди на шлюб та сімейне життя, вони з жінкою втратили почуття любові один до одного. На даний час сім`я розпалась остаточно, та як зазначає позивач подальше спільне життя і збереження шлюбу не можливе, та суперечить інтересам кожного, посилаючись на ст.ст. 105, 110, 112, 180, 182, 183 СК України просив заявлені позовні вимоги задовольнити. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, посилаючись на обставини викладені в матеріалах справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved