Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-14 00:00:00

\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~До Вільнянського\~районного суду\~Запорізької області\~надійшла позовна\~заява АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 60096,61\~грн. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №\~б/н від 19.11.2009. У порушення закону та умов договору відповідач свої зобов`язання по погашенню кредиту належним чином не виконала, не сплатила кошти для погашення заборгованості за кредитом. У зв`язку з порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості станом на 31.03.2020 утворилася заборгованість 60096,61 грн., з яких: 0,00 грн. заборгованість за поточним тілом кредиту; 26054,78 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. заборгованість за нарахованими відсотками; 0,00\~грн. заборгованість за простроченими відсотками; 9635,98 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит відповідно до ст. 625; 21067,92 грн. нарахована пеня; 0,00 грн. нараховано комісії; 500,00\~грн. штраф (фіксована частина); 2837,93\~грн. штраф (процентна складова). Сторони належним чином повідомлені про те, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження. Клопотань про розгляд справи в судовому засіданні із викликом сторін від позивача та відповідача не надходило. Відповідач надіслала до суду відзив, відповідно до якого вона заперечує проти позовних вимог та не визнає їх в повному обсязі, оскільки позивачем не доведена наявність кредитних зобов`язань перед АТ КБ «ПриватБанк», заява-анкета, долучена до матеріалів справи, на думку відповідача, не може підтверджувати видачу картки, її номер, надання кредитних коштів, відкриття кредитного рахунку, вона не містить умов про встановлення відповідальності у вигляді неустойки за порушення зобов`язання та визначення її розміру. [PERSON] також зазначає, що Витяг з умова надання споживчого кредиту, з Умов та правил надання банківських послуг, розміщена на сайті банку, нею не визнаються, вони не містять її підпису, тому їх не можна розцінювати як частину договору. Таким чином, відповідач зазначає, що у задоволенні позову слід відмовити, оскільки позивачем не надано доказів, які б вказували на наявність заборгованості за кредитним договором. Крім того, відповідач надіслала до суду заяву про застосування позовної давності, а також зазначає, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.\~61 КК України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності. Представник позивача надіслав до суду відповідь на відзив, відповідно до якого зазначає, що обставини, на які відповідач посилається в своєму заперечення, не відповідають дійсності, а позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Зокрема, зазначає представник позивача у відзиві на заперечення, в даному випадку зміст кредитного договору зафіксовано в декількох документах: в заяві позичальника, Умовах надання банківських послуг, Правилах користування платіжною карткою та Тарифах, що свідчить про кладення договору у письмовій формі та не суперечить вимогам чинного законодавства. Підпис позичальника в Заяві-анкеті свідчить про його ознайомлення з Умовами, Правилами та Тарифами. Представник позивача також зазначає, що посилання відповідача на ЗУ «Про захист прав споживачів» є недоречним, оскільки його норми не поширюються на спірні правовідносини. Сторонами при укладенні кредитного договору були досягнуті всі істотні умови кредиту. Банком було надано до суду виписку з карткового рахунку, де чітко прослідковується, що відповідачу було встановлено кредитний ліміт та вбачається, що відповідач користувався грошима, а отже й отримав картку «Універсальна», оскільки проведення зазначених у розрахунку операцій неможливе без наявності картки. Крім того, представник зауважує, що відповідно до виписки по рахунку відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про його ознайомлення з умовами кредитування. Дослідивши докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, враховуючи наступне. Ст. 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання повинно виконуватись належним чином відповідно до умов договору. Судом встановлено, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №\~б/н від 19.11.2009. У порушення закону та умов договору відповідач свої зобов`язання по погашенню кредиту належним чином не виконала, не сплатила кошти для погашення заборгованості за кредитом. У зв`язку з порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості станом на 31.03.2020 утворилася заборгованість 60096,61 грн., з яких: 0,00 грн. заборгованість за поточним тілом кредиту; 26054,78 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. заборгованість за нарахованими відсотками; 0,00\~грн. заборгованість за простроченими відсотками; 9635,98 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит відповідно до ст. 625; 21067,92 грн. нарахована пеня; 0,00 грн. нараховано комісії; 500,00\~грн. штраф (фіксована частина); 2837,93\~грн. штраф (процентна складова). Заява від 19.11.2009 № 1110000100128043598, яка долучена до матеріалів справи та підписана відповідачем, містить умови кредитування, зокрема, сума кредитного ліміту 2000 грн.; базова процентна ставка за кредитом 2,5% на місяць на залишок заборгованості; номер картки [NUMBER] , дата відкриття 24.11.2009. Відповідно до довідки, наданої представником банку, термін дії зазначеної картки 10/13. Кінцевий строк дії перевипущеної картки [NUMBER] 12/20. Довідка про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» від 19.11.2020 підписана відповідачем, в ній зазначено базова % ставка в місяць -2,5%; пеня за невчасне погашення заборгованості: пеня 1 (базова процентна ставка по договору); пеня 2 1% від заборгованості, але не менше 30 гривень в місяць; штраф 500 грн. +5% від суми позову; процентна ставка в місяць на суму несанкціонованого перевищення ліміту кредитування 3,75%. Відповідно до ч.2 ст.1050, ч.2 ст.1054 ЦК України, наслідками порушення боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Відповідно розрахунку, до заборгованості включено пеню у розмірі 21067,92 грн., вирішуючи питання щодо стягнення якої, суд виходить з наступного. Цивільно-правова відповідальність -\~це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга\~статті 549 ЦК України).\~Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя\~статті 549 ЦК України). Згідно\~статті 61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те ж правопорушення. Кредитним договором передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення У той же час, єдиним видом відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань позичальником є штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми позову. Враховуючи вищевикладене та відповідно до\~статті 549 ЦК України,\~штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те ж порушення\~строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень,закріплених у статті 61\~Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності. Про це ж зазначено у правовій позиції судової палати у цивільних справах Верховного суду України у справі № 6-2003цс15 від 21.10.2015. Виходячи з вищенаведених доводів, суд, визначаючи розмір заборгованості відповідача за кредитним договором, не бере до уваги розрахунок заборгованості, наданий позивачем в частині нарахування суми боргу за пенею, як такий, що не відповідає встановленим судом умовам кредитного договору. Загальний розмір зобов`язання, що виник у відповідача у зв`язку з отриманням кредитних коштів та користуванням ними за період з 19.11.2009 до 31.03.2020, виходячи з наданих доказів, без врахування суми боргу за пенею, складає 39028,69 грн., з яких: 0,00 грн. заборгованість за поточним тілом кредиту; 26054,78 грн. заборгованість за\~простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. заборгованість за нарахованими відсотками; 0,00\~грн. заборгованість за простроченими відсотками; 9635,98 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит відповідно до ст. 625; 0,00 грн. нараховано комісії; 500,00\~грн. штраф (фіксована частина); 2837,93\~грн. штраф (процентна складова). Стосовно заяви відповідача про застосування строку позовної давності суд приходить до такого висновку. Відповідно до ст.ст.\~256,\~257 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересів. Загальна позовна давність встановлено тривалістю у три роки. Зокрема, частина друга\~статті 258 ЦК України\~передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у справі, зробленою до винесення рішення. Відповідно до\~статті 253 ЦК України\~перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Початок перебігу загальної і спеціальної позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частини перша та п`ята\~статті 261 ЦК України). Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Таким чином, у разі неналежного виконання позичальником зобов`язання за кредитним договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. Така правова позиція відповідає висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18). Відповідно до\~виписки за\~договором,\~укладеним між\~АТ КБ\~«ПриватБанк» та\~клієнтом \~ [PERSON] ,\~станом на\~02.04.2020.\~останній платіж\~за вказаним\~договором відповідач\~здійснила 01.04.2019отже саме з цієї дати відповідачу стало відомо про порушення позивачем умов кредитного договору, а тому саме з цієї дати і розпочався перебіг строку позовної давності. Суд вважає за необхідне зазначити, що не може вважатися добровільним погашенням боргу, що перериває перебіг позовної давності, зокрема, списання коштів з рахунків боржника без волевиявлення останнього. Такий висновок викладено в постанові Верховного Суду України від 08.11.2017 по справі № 401/6656/12-ц. Автоматичне погашення простроченої заборгованості, відображене у зазначеній виписці, не може призводити до переривання позовної давності, адже банк самостійно здійснює списання грошових коштів, і боржник, при цьому, не вчиняє будь-яких активних дій, які б стали підставою для переривання. Зазначене відповідає висновку ВС, викладеному у постанові від 13.01.2020 по справі № 442/5498/16-ц. Враховуючи викладене, перебіг строку позовної давності починається для позивача з дати вчинення останнього платежу відповідачем за зазначеним кредитним договором, тобто з 01.04.2019. В той же час, із позовом про стягнення коштів з [PERSON] позивач звернувся 15.05.2020, тобто в межах строку позовної давності. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем заявлені\~позовні вимоги\~на загальну\~суму 60096,61\~грн.,\~однак позов\~підлягає задоволенню\~на суму\~39028,69\~грн.\~(39028,69\~х100): 60096,61), тобто на 65 %, тому й сума судового збору, яка підлягає стягненню, складає (2102 х65):100=1366,3\~грн.

Outcome: partial