Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-15 00:00:00

В січні 2016 року до суду звернулась [PERSON] із даним позовом та обґрунтовує його тим, що вона з 5 вересня 2012 року по теперішній час працює на посаді начальника планово-економічного відділу КП «ВОДГЕО». 24 грудня 2015 року наказом директора підприємства [PERSON]. № 215 її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, за порушення вчиненні при розрахунку та подачі до НКРЕКП коригування тарифу на водопостачання та водовідведення. Однак у її безпосередні посадові обов'язки не входить обов'язок розраховувати та подавати до НКРЕКП коригування тарифу на водопостачання та водовідведення по підприємству, крім того при здійсненні планово-економічним відділом відповідних розрахунків будь-яких порушень допущено не було, та про те, щоб зазначені розрахунки були повернуті із НКРЕКП з вказівками про порушення, їй нічого не відомо. Тому [PERSON] просить суд визнати незаконним накладене на неї дисциплінарне стягнення у вигляді догани і скасувати наказ директора КП «ВОДГЕО» №215 від 24 грудня 2015 року. Стягнути з відповідача на її користь понесені судові витрати. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позов підтримали, просили задовольнити з наведених у ньому підстав. Наполягали на тому, що згідно з п.3.9 посадової інструкції, [PERSON] організовує проведення економічних розрахунків та аналізу, тому не зобов'язана особисто здійснювати розрахунок тарифів. Проте, виконуючи усне розпорядження директора підприємства вона здійснила коригування тарифу на водопостачання та водовідведення, при цьому будь-яких порушень не допустила. Пізніше, на усне прохання представників НКРЕКП нею було здійснено розшифрування певних позицій в розрахунку, які жодним чином не вплинули на остаточні показники розрахунку, про що зазначено у пояснювальній записці наданій на ім'я директора. Зауважили, що на момент притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності відсутні жодні дані про те, що підприємство зверталось до НКРЕКП із комплектом документів, які подаються до Комісії для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення в порядку визначеному п.2.2. Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення затвердженої Постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг 29.11.2013 № 253 (надалі Процедури). Також відсутнє і повідомлення Комісії про залишення без розгляду відповідної заяви підприємства, як це передбачено п.3.2. Процедури. Що вказує на відсутність підстав вважати, що розрахунки корегування тарифу на водопостачання та водовідведення, здійснені [PERSON] за усним розпорядження директора підприємства, містять будь-які порушення. Представник відповідача [PERSON] позов не визнав, та пояснив, що позивач як керівник планово-економічного відділу КП «ВОДГЕО», відповідно до вимог п. 3.9 посадової інструкції зобов'язана організовувати проведення економічно обґрунтованих розрахунків, зокрема тарифу водопостачання та водовідведення, також вона зобов'язана виконувати розпорядження директора підприємства. В кінці 2015 року отримавши усне розпорядження директора підприємства провести корегування розрахунку тарифу підприємства в сторону зниження, [PERSON] належним чином його не виконала. Отримавши відповідні розрахунки керівник підприємства декілька раз подавав їх до НКРЕКП, проте отримував назад із вказівками про чисельні помилки допущені при їх здійсненні. Саме такі обставини слугували підставою для притягнення позивач до дисциплінарної відповідальності. З огляду на це представник відповідача вважає, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у відповідності до вимог КЗпП України, а тому просив суд відмовити у задоволенні позову. Допитаний судом в якості свідка [PERSON]. суду показав, що він є директором КП «ВОДГЕО», а позивач [PERSON] працює на посаді начальника планово-економічного відділу підприємства. Провівши економічний аналіз діяльності підприємства, він встановив, що тарифи встановлені для населення за послугу, що надається їх підприємством явно завищений, тому дав [PERSON] усне доручення зробити розрахунок корегування тарифу для його зменшення. Отримавши відповідний розрахунок повіз його до НКРЕКП, де йому усно повідомили, що при здійсненні розрахунку було допущено ряд помилок, тому вони не можуть прийняти документи. Так повторювалось декілька раз, тому він прийняв рішення притягнути [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, та оголосив їй догану. Вважає, що стягнення накладено на позивача законно та обґрунтовано. Заслухавши пояснення учасників цивільного процесу, врахувавши показання допитаного судом свідка, та дослідивши письмові докази, судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що згідно з наказом № 10-к від 5 вересня 2012 року (а.с.5) позивач з 5 вересня 2012 року працює на посаді начальника планово-економічного відділу Комунального підприємства «ВОДГЕО». Сторони визнали цю обставину, на підставі ч.1 ст.61 ЦПК України вона не підлягає доказуванню. Наказом директора КП «ВОДГЕО» № 215 від 24 грудня 2015року (а.с. 6) [PERSON] притягнута до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення вчиненні при розрахунку та подачі до НКРЕКП коригування тарифу на водопостачання та водовідведення. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника, або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів в т.ч. і про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника з яким укладений трудовий договір. Згідно ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. Закон не вимагає, щоб таке порушення обов'язково призводило до будь-яких шкідливих наслідків. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності досить, щоб був зафіксований сам факт порушення. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з'ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягнені працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущенного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків, тобто важливо, щоб накази роботодавця були обґрунтованими та видавалися у чіткій відповідності з чинним законодавством. У наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани обов'язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Як вбачається із змісту оскаржуваного наказу, позивач притягнута до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за допущення порушень під час виконання розрахунку та подачі корегування тарифу. Підставою для винесення догани слугувало повернення НКРЕКП розрахунку коригування тарифу на доопрацювання через багаточисленні помилки та письмове пояснення [PERSON] (а.с.7). В той же час, у оспорюваному наказі зазначено про вчинення позивачем дій, які не входять в її безпосередні посадові обов'язки. Так, наказ не містить посилання на конкретні вимоги посадової інструкції, які були порушені. При цьому, в судовому засіданні встановлено, що п.3.9 Посадової інструкції начальника планово-економічного відділу (а.с. 8-11), на який у своїх запереченнях посилається відповідач, передбачає лише обов'язок організовувати проведення економічних розрахунків і аналізу, та вказаний пункт не містить обов'язку позивача подавати у будь-які установи відповідні економічні розрахунки чи то аналізи. Що стосується наявності порушень допущених при здійсненні позивачем відповідних розрахунків, то, як вбачається з матеріалів справи та пояснень позивача в судовому засіданні, - [PERSON] на усну вказівку директора підприємства розробила корегування тарифів на водопостачання та водовідведення по підприємству, яке подала до НКРЕКП, в подальшому на прохання працівників НКРЕКП здійснила розшифрування певних позицій в розрахунку, які жодним чином не вплинули на остаточні показники розрахунку. В свою чергу відповідачем не надано жодного допустимого доказу того, що порушення при здійсненні розрахунку були допущені, та що у зв?язку з цим відповідні розрахунки були повернуті НКРЕКП. Так відповідно до вимог п.2.2. Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення затвердженої Постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг 29.11.2013 № 253, чітко визначений порядок подання документів до НКРЕКП для встановлення нових тарифів на водопостачання та водовідведення. Вказаною Процедурою чітко встановлено порядок подання заяви, із додаванням комплекту документів серед яких розрахунок тарифу. В свою чергу п.3.2 Процедури передбачено, що у разі якщо заява та додані до неї документи мають недоліки, заява залишається без розгляду, про що Комісія письмово повідомляє ліцензіата протягом десяти робочих днів з дня надходження заяви. Таким чином, на законодавчому рівні чітко визначено процедуру подання відповідних розрахунків та повернення їх в разі виявлення певних недоліків, та єдиним належним доказом існування помилок при здійсненні розрахунку тарифу є повідомлення НКРЕКП про залишення заяви про встановлення тарифів без розгляду із зазначенням конкретних недоліків допущених при здійсненні розрахунку. Разом з тим відповідачем не надано суду ні копії заяви до НКРЕКП про встановлення тарифів з відміткою про її отримання, ні повідомлення НКРЕКП про залишення такої заяви без розгляду. Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. В силу ст. 57 ЦПК України, доказами є будь які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В силу ст. 59 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Враховуючи, що єдиним можливим доказом існування помилок при здійсненні розрахунку тарифу на водопостачання та водовідведення, є повідомлення НКРЕКП про залишення заяви про встановлення тарифів без розгляду, то суд вважає показання свідка [PERSON]. щодо наявності багаточисленних помилок допущених [PERSON] при розрахунку та подачі до НКРЕКП коригування тарифу на водопостачання та водовідведення - неналежним доказом, та не бере їх до уваги. Таким чином на думку суду, доказами дослідженими судом не доведено того факту, що [PERSON] при розрахунку та подачі до НКРЕКП коригування тарифу на водопостачання та водовідведення було допущено будь-які порушення. За встановлених обставин, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не надано достатніх та належних доказів на підтвердження факту порушення позивачем своїх посадових обов'язків та розпоряджень директора, про що зазначено у наказі, тому позов [PERSON] має бути задоволений. Згідно ст.88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір сплачений при зверненні до суду в сумі 551 грн. 20 коп.

Outcome: approved