Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-27 00:00:00

До Берегівського районного суду Закарпатської області 13.11.2018 року звернувся представник Берегівської міської ради із вказаним позовом та просить суд скасувати реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 25.05.2015 року, поданого [PERSON] та [PERSON] .. Скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта. Скасування рішень державного реєстратора прав на нерухоме майно. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висота спірної будівлі перевищує 10 метрів, а її загальна площа становить понад 300 кв. м., хоча згідно Переліку об`єктів, будівництво яких здійснюється після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт дозволяється здійснювати будівництво лише індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) площею до 300 кв. м. спірна будівля збудована безпосередньо на межі земельної ділянки громадянина [PERSON] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на відстані менше мінімально допустимої (1 метр), що є порушенням вимог пункту 3.25* Державних будівельних норм ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 17 квітня 1992 року № 44, згідно з яким для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 метра. В судовому засіданні представник позивача адвокат Пуканич Е. В. позовні вимоги підтримав та просив задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача адвокат Гангур М. І. проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Представник Державної архітектурно-будівельну інспекції України проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Окрім цього, подав заяву про застосування строків позовної давності до вимог позивача щодо скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Представник Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Окрім цього, просив застосувати строки позовної давності до вимог позивача. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 19 березня 2015 року [PERSON] та [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Закарпатської області Гарапко X. М. і зареєстрованого в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за № 7106, придбали житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Того же дня [PERSON] та [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Закарпатської області Гарапко X. М. і зареєстрованого в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за № 7107, придбали земельну ділянку площею 0,0399 га за вищевказаною адресою. У березні 2015 року [PERSON] та [PERSON] повністю знесли придбаний ними житловий будинок та розпочали будівництво на його місці нового об`єкта - трьохповерхової будівлі (далі - спірна будівля) На даний час будівництво спірної будівлі майже завершено. 25 травня 2015 року [PERSON] та [PERSON] подали до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт / про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт - на підставі якого останні отримали дозвіл на виконання будівельних робіт з реконструкції житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (якого на той час фактично вже не існувало). У даному випадку [PERSON] та [PERSON] виконують будівельні роботи з нового будівництва, на виконання яких у них немає дозволу. Розпорядженням Берегівського міського голови Бабяка Золтана Адальбертовича від 11 серпня 2015 року № 214 створено комісію для розгляду звернення громадянина [PERSON] (власника сусіднього з [PERSON] та [PERSON] житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ) у складі: заступника Берегівського міського голови Ляшка М. М. (голова комісії), начальника управління комунального майна та земельних відносин Берегівської міської ради Будніка В. Ю., начальника юридичного відділу Берегівської міської ради Веждела В. І., начальника управління міського господарства та благоустрою Берегівської міської ради Міщенко В. М., в. о. начальника відділу містобудування та архітектури Берегівської міської ради Поп П. П., інспектора Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Желізник С. А. (члени комісії). 25 серпня 2015 року вищевказаною комісією було складено акт обстеження домоволодінь за адресою: [ADDRESS] та [ADDRESS] , яким встановлено, що замість реконструкції житлового будинку, заявленої у повідомленні про початок виконання будівельних робіт / про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 25 травня 2015 року, за адресою: [ADDRESS] ведеться нове будівництво - трьохповерхової будівлі. При цьому виявлено порушення щодо прив`язки даної будівлі до меж сусідньої земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Також виявлено відхилення щодо висоти об`єкта, закладеної у будівельному паспорті. Згідно зі ст.328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ч.2 ст.331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Положення статті 376 ЦК України визначає, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Згідно з ч.1 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I-III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких проводилось на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації Відповідно до п.19 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461, замовник відповідно до закону відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації. Згідно з ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.29 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, у разі виявлення інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню інспекцією. Інспекція скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили. Відповідно до ч.2 ст.22 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відповідальність за достовірність даних, що містяться в документах, поданих для державної реєстрації прав, несе заявник, якщо інше не встановлено судом. Згідно з ч.2 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Разом з тим, 24.01.2019 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області подано заяву про застосування строків позовної давності до позовних вимог, зазначаючи, що відомості про зареєстровані декларації про готовність до експлуатації є відкритими, так само як і відомості щодо реєстрації права власності, а тому про порушення права позивачу мало бути відомо, з дня реєстрації декларації. При цьому, до суду позивач звернувся лише 13.11.2018 року, тобто з пропуском трирічного строку. Суд погоджується з посиланнями представника Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатської області на початок перебігу строку позовної давності. ЦК України позовну давність визначено як строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 цього Кодексу). Тобто позовна давність встановлює строки захисту цивільних прав. Визначення початку відліку позовної давності міститься в статті 261 ЦК України, відповідно до частини першої якої перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. На такі позови поширюється положення статті 257 ЦК України щодо загальної позовної давності строком в три роки. Національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року). Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (BRUMARESCU v. ROMANIA, № 28342/95, § 61, ЄСПЛ, від 28 жовтня 1999 року). Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи встановлені судом обставини, зважаючи на недоведеність позовних вимог в частині порушення права позивача, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Outcome: dismissed