Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-05 00:00:00

В червні 2018 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з позовної заявою про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначили, що позивачі є власниками квартири [ADDRESS] . [PERSON] на теперішній час зареєстрована та проживає в зазначеній квартирі. Відповідач проживає в зазначеному будинку, в квартирі [ADDRESS] , поверхом вище. В січні 2018 року відповідачем було затоплено їх квартиру, внаслідок чого було залито стіни і стелю ванної квартири, стіни та стелю коридору. В наслідок залиття, ванна та коридор потребують термінового ремонту. Згідно акту, складеного комісією ТОВ «Житлокомцентр», причиною затоплення стало халатне відношення відповідача до санітарно-технічних приладів у своєї квартирі. Оглядом виявлено витік на внутрішньо квартирному трубопроводі гарячого водопостачання. Позивачи просять стягнути з відповідача в порядку відшкодування матеріальної шкоди суму 4 000 гривень. Згідно процесуальних документів по справі: Ухвалою суду від 08 серпня 2018 року, позовна заява залишена без руху в зв`язку з її невідповідністю з вимогами ст.175 ЦПК України. 10 вересня 2018 року на виконання ухали суду позивачами надано уточнену позовну заяву. 12 вересня 2018 року в порядку виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України направлено запит про місце реєстрації місця проживання відповідача. Відповідь на запит судом отримана 25 вересня 2018 року, справа підсудна Жовтневому районному суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, тому ухвалою від 26 вересня 2018 року було відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. 08 жовтня 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлокомцентр» надав пояснення щодо позову. Ухвалою від 01 листопада 2018 року розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою у судове засідання належним чином повідомленого відповідача. Ухвалою від 21 березня 2018 року розгляд справи відкладено за клопотанням відповідача для надання йому правової допомоги адвоката. У судовому засіданні позивачі [PERSON] , [PERSON] кожна окремо позовні вимоги підтримали повністю, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Просили суд стягнути в порядку відшкодування матеріальної шкоди 4000 гривень та судові витрати в розмірі 704,80 гривень з відповідача. Відповідач у судовому засіданні не заперечував факт затоплення ним квартири позивачів, однак вважає, що позивачами не надані належні докази, вартості відновлюваних робіт та матеріалів, просив відмовити у вимогах позивача у повному обсязі. Представник третьої особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Житлокомцентр», просили розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, свою позицію виклали в поясненнях щодо позову. Згідно ст.158 ЦПК України, особа яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Так, частиною 1 статті 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Крім того, згідно до вимог ч. ч. 1, 5-7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обовязків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. При цьому, положеннями ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно зі ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , є сіпільними сумісними власникам квартириза адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно. Поверхом вище, у квартирі [ADDRESS] , зареєстрований та проживає відповідач [PERSON] , що підтверджується довідкою відділу реєстррації місця проживання громадян виконавчого комітету Покровської районної в місті ради. В січні 2018 року сталося затоплення квартири позивачів, про що 11 січня 2018 року, складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), затверджений головним інженером ТОВ «Житлокомцентр». Зі змісту акту вбачається, що затоплення квартири, належної позивачам сталося внаслідок витіку на внутрішньоквартирному трубопроводі гарячого водопостачання в квартирі [ADDRESS] , де проживає [PERSON] .. Внаслідок затоплення виявлені пошкодження: в санвузлі на стіні (обклеєні шпалери) вологі сліди затікання, відшарування шпалер та багетів. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це право відношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідачем [PERSON] в суді не заперечувався факт пориву в його квартирі трубопроводу гарячого водопостачання, однак він не згоден з визначеною позивачами сумою матеріальної шкоди, акцентував увагу суду на відсутності будь-яких документів щодо кошторису витрат на здійснений або майбутній ремонт. Позивачами не надано доказів на підтвердження вартості втраченого майна, або витрат, які понесені на відновлення пошкодженого майна. В позовній заяві зазначено, що після затоплення стіни та стеля двох приміщень квартири потребує косметичного ремонту - вбиральня (ванна кімната) 2,6 м.кв, на відновлення якої необхідно 5 м.кв - шпалер, 6 м. багетів, 3 м.кв. потолочної плитки, штукатурка, клей для шпалер, клей для плитки потолочної, ґрунтовка та інший інструмент для роботи (шпатель, кість та ін..), всього на суму 1450 гривень, а також на виконання ремонтних робіт необхідно сума 1500 гривень для оплати робіт виконавцям. Разом з тим, позивачами на виконання вимог ст.81 ЦПК України, на підтвердження заявлених сум жодного документального підтвердження про вартість будівельних матеріалів необхідних для відновлювального ремонту, розрахунку їх кількості, договору на виконання ремонтних робіт від підрядної організації - не надано. Позивачами [PERSON] , [PERSON] доведено факти наявності шкоди (залиття квартири) проте її розмір і вартість не доведено належними та допустимими доказами, що робить неможливим в принципі визначення судом суми стягнення з метою відшкодування збитків. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи. З урахуванням зазначеного, суд вважає, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити в зв`язку з їх необґрунтованістю. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, не підлягають стягненню з відповідача судові витрати понесені позивачем. Враховуючи наведене,

Outcome: dismissed