Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-05 00:00:00

В січні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до ФОП [PERSON] , про стягнення відшкодування за невиконання договору про надання послуг та просив суд зобов`язати відповідача відшкодувати суму в розмірі 15675,00 грн. В обґрунтування позову, позивач зазначав, що 16.09.2019 року, використовуючи онлайн-сервіс CONCERT.UA придбав два квитки на подію «ВОТ И ВСЁ, ВОТ И ВСЁ»: STAND UP [PERSON]», що планувалася на 01.12.2019 року, об 19-00 годині в приміщені Будинку культури Одеського національного політехнічного університету. Однак, з незрозумілих причин подію було перенесено на 15.03.2020 року, про що позивача було повідомлено смс-повідомленням від Агенту. Агент-онлайн сервіс CONCERT.UA виправив квитки у особистому кабінеті, змінив дату події з 01.12.2019 року на 15.03.2020 року. Інші дані лишилися незміненими. Нажаль 15 березня 2020 року подія також не відбулась. Спочатку 12 березня 2020 року засобом смс-повідомлення позивача було повідомлено про перенос концерту «на осінь», а наступного дня, 13.03.2020 року, позивача було поінформовано, що подія взагалі скасовується. Після звернення до онлайн-сервісу CONCERT.UA за відшкодуванням, позивачу було надано відповідь із контактними даними Організатора заходу. Неодноразові звернення до Організатору з приводу повернення коштів за ненадані послуги залишилися без відшкодування. З моменту не надання послуги та неповернення отриманої попередньої оплати минув час, саме 315 днів. Вказані обставини, є підставою для розірвання Договору та відшкодування суми завданих позивачу збитків. Сума заподіяних позивачу збитків дорівнює сумі сплаченої в якості попередньої оплати (авансового платежу) за роботи (послуги), та становить 1500 грн. (750,00 грн.+750,00 грн.). Крім того, відповідач повинен сплатити пеню за несвоєчасне виконання зобов`язання за Договором, а саме: 14175,00 грн. (1500,00 грн. х 315 днів х 3%). Таким чином загальна сума, яка підлягає стягненню з відповідача складає 1500,00 грн.+14175,00 грн. Ухвалою суду від 24.02.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (витком) сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідач в судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. На адресу суду надіслав клопотання про закриття провадження у справі, у зв`язку із відсутністю предмету спору. До вказаного клопотання долучено дублікат квитанції АТ КБ «ПриватБанк», відповідно до якої вбачається, що [PERSON] повернув [PERSON] кошти у розмірі 1507,54 грн. за шоу Н. Краснової Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] придбав два квитки вартістю 750,00 грн. кожний на STAND UP шоу [PERSON] «ВОТ И ВСЁ, ВОТ И ВСЁ», що повинен був відбутися 01.12.2019 року о 19 год. 00 хв. за адресою: [ADDRESS] , ДК «Політеха» (ОНПУ). Згідно умов публічної оферти, що викладено на сайті за адресою: https://dbncert.ua/uk/page/offer, а саме пункту 4.2 між Організатором (відповідачем ФОП [PERSON] ) та Покупцем (позивачем [PERSON] ) шляхом купівлі квитків було укладено Договір на надання Видовищної послуги. Згідно пункту 6.3 Оферти, Агент (онлайн-сервіс CONCERT.UA) не несе відповідальності за неналежне виконання умов Договору Організатором, а всі претензії щодо неякісно наданих, або не наданих послуг варто направляти безпосередньо Організатору. Придбані квитки являють собою Договір, укладений між Покупцем та Організатором. Згідно пункту 7.6.1 ОРГАНІЗАТОР ЗОБОВ`ЯЗАНИЙ надати Покупцеві або Глядачеві, в інтересах якого Покупець уклав Договір на надання вищевказаної Видовищної послуги (п.3.1.1.) Видовищну послугу в місці й час зазначену в Квитку. Також, згідно пункту 7.6.4 Оферти, Організатор зобов`язаний повертати кошти Покупцям відповідно до Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально - видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах, затвердженої Наказом Міністерства культури і мистецтв України №452 від 07.07.1999 року, Закону України «Про театри і театральну справу» та Закону України «Про захист прав споживачів». Відділ сервісу та підтримки клієнтів CONCERT.UA неодноразово повідомляв позивача про перенесення шоу та вирішення питання щодо повернення коштів за придбані квитки. Крім того, було роз`яснено позивачу про ту обставину, що у разі скасування події саме організатор зобов`язаний повернути грошові кошти покупцю. Електронним листом від 02.04.2020 року CONCERT.UA повідомило [PERSON] про те, що у зв`язку із введенням карантину багато концертів та подій було відмінено. На шоу [PERSON] в Україні вже повернуто кошти майже 40% клієнтам. Процес триває. Організатор просить надати йому час і розуміння. Також зазначено про те, що організатором події є ФОП [PERSON] та вказаного його дані. Згідно з пунктом 7 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події (ч. 1 статті 530 ЦК України). Статтею 599 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. За змістом статей 610-612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник вважається таким, що прострочив якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно з розділом Х Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 07 липня 1999 року № 452 у разі скасування, переносу або зміни заходу відвідувачі (глядачі, слухачі) мають право повернути попередньо придбані квитки. Повернення коштів відвідувачам (глядачам, слухачам) проводиться організаторами заходу з пред`явленням документа, що посвідчує особу (паспорта, військового квитка, студентського квитка, посвідчення водія, службового посвідчення). Відповідно до копії дублікату квитанції АТ КБ «ПриватБанк» від 18.04.2021 року вбачається, що [PERSON] було перераховано на рахунок позивача [PERSON] кошти у розмірі 1507,54 грн. Призначення платежу: повернення коштів за шоу Н. Краснової. У зв`язку з вищевикладеним, оскільки відповідачем повернуто позивачу вартість квитків у розмірі 1500,00 грн., позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача збитків у розмірі 1500,00 грн. задоволенню не підлягають. Щодо позовних вимог позивача про стягнення з відповідача пені у розмірі 3 % річних, варто зазначити наступне. Відповідно до ч.5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожен день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення, споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачене законодавством. Згідно ч. 6 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», виконавець не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов`язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача або внаслідок непереборної сили. Частиною 2 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» визначено, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди, тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війні, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи або не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація,блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту (імпорту) тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха, тощо. Суд вважає доведеним факт дії надзвичайних обставин у період з березня 2020 року - введення карантинних обмежень державами, пов`язаних з поширенням у світі гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої вірусом SARS-COV-2 та заборони проведення масових заходів на вимогу уповноважених органів державної влади, а тому згідно ч.6 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», відповідач не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов`язання. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Належними доказами в розумінні ст.77 ЦПК України є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд виходить з наступного. На підставі ст.141 ЦПК України позивачу, на користь якого ухвалюється рішення, суд присуджує з відповідача понесені і документально підтверджені судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed