Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-19 00:00:00

В червні 2020 АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] та просило стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 09.11.2010 у розмірі 42991,78 грн, з яких: 21012,24 грн прострочене тіло кредиту; 19456,12 грн пеня; 500 грн штраф (фіксована частина); 2023,42 грн штраф (процентна складова). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 09.11.2010 між сторонами укладено кредитний договір б/н, оформлений заявою позичальника, за умовами якого відповідач отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позичальник, отримавши кредитні кошти систематично порушувала договірні зобов`язання щодо строків повернення кредиту, внаслідок чого у неї утворилась заборгованість, яка в добровільному порядку не погашається, що й стало підставою звернення до суду. Ухвалою суду від 03.07.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 20.07.2020 постановленою без виходу до нарадчої кімнати, суд вирішив провести заочний розгляд справи. Представник позивача в судове засідання не з`явився, але подав до суду заяву, в якій просив провести розгляд справи за відсутності представника позивача, підтримав позовні вимоги в повному обсязі. Судом встановлено, що 09.11.2010 між ПАТ КБ «Приватбанк» правонаступником якого є АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] укладено кредитний договір № б/н, за умовами якого остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок у розмірі 500 грн зі сплатою 3% місячних на залишок заборгованості (на 23-24 а.с.). Договором також передбачена пеня, яка складається з 3% на 30 днів і нараховується за кожен день прострочення кредиту та 1% заборгованості, але не менше 30 грн на місяць нараховується 1 раз на місяць, при наявності прострочення по кредиту чи процентах 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму 50 грн і більше. При порушенні строку платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених договором більше ніж на 30 днів передбачений штраф у розмірі 500 грн + 5% суми заборгованості по кредитному ліміту, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів та комісій. Станом на 09.04.2020 у [PERSON] виникла заборгованість за кредитним договором у розмірі 42991,78 грн, з яких: 21012,24 грн прострочене тіло кредиту; 19456,12 грн пеня; 500 грн штраф (фіксована частина); 2023,42 грн штраф (процентна складова) (розрахунок заборгованості на 6-15 а.с.). Судом відхиляються в якості доказів витяг з «Умов та Правил надання банківських послуг» (на 25-48 а.с.), оскільки не містять підпису відповідача, його не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 Цивільного кодексу України - далі ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України). Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до положень ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно зі статтею 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, і їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того, який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися, необхідно враховувати вимоги справедливості і розумності (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки (штрафу чи пені) є розумним і справедливим, з урахуванням їх розміру. При вирішенні який вид цивільно-правової відповідальності слід застосувати до відповідача за порушення зобов`язання суд керується вимогами розумності і справедливості, та вважає що до нього підлягає застосування неустойка у вигляді пені у розмірі 19456,12 грн, тому в стягненні штрафу (процентна складова) у розмірі 2023,42 грн належить відмовити. Враховуючи порушення відповідачем умов договору щодо погашення кредиту, вимоги банку про дострокове стягнення заборгованості є правомірними, а позовні вимоги про стягнення тіла кредиту у розмірі 21012,24 грн та пені у розмірі 19456,12 грн підлягають задоволенню. Заявлений до стягнення штраф (фіксована частина), визначений в сумі 500 грн не відповідає положенню закону, яке визначає поняття штрафу, а тому не може таким вважатись, в зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягнення 1978,61 грн в рахунок компенсації сплаченого судового збору, розрахованого пропорційно до задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial