Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-25 00:00:00

в травні 2019 року позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача фізичної особи-підприємця [PERSON] з позовом про стягнення пені за порушення строків виконання зобов`язань по договору підряду. В обґрунтування позову зазначено, що 09.08.2018 року між позивачем та відповідачем було укладено договір підряду № Б-1.1-13-106/НА на проведення підрядних загальнобудівельних та оздоблювальних робіт в приміщенні за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до п. 2.2 зазначеного договору, відповідач зобов`язався та гарантував проведення робіт протягом 20 робочих днів з дати укладення договору, тобто в термін до 08.09.2018 року. В свою чергу, у відповідності до п. 3.3. договору, позивач згідно платіжних квитанцій здійснила оплату відповідачу 10.08.2018 року в сумі 127286,31 грн., 30.08.2018 року в сумі 101830,00 грн. Остаточний розрахунок в розмірі гривневого еквіваленту 844,20 доларів США мав бути здійснений протягом 5 робочих днів з дати підписання акту приймання-передачі виконаних робіт. Однак, відповідач допустив прострочення виконання договірних зобов`язань, що підтверджується актом виконаних робіт від 14.12.2018 року, що склало за період з 08.09.2018 року по 14.12.2018 року - 98 днів. У відповідності до п. 9.2 договору підряду, сторонами було узгоджено, що підрядник несе відповідальність за порушення строків виконання робіт у вигляді пені в розмірі 1 % від договірної ціни, яка складає гривневий еквівалент 9442,00 доларів США за кожен день прострочення, а тому за прострочення виконання договірних зобов`язань щодо строків виконання підрядних робіт відповідач зобов`язаний сплатити позивачу пеню в сумі 9253,16 доларів США, що по курсу НБУ станом на 19.04.2019 року становить в гривневому еквіваленті суму в розмірі 248262,28 грн., в зв`язку з чим позивач звернулась до суду за захистом своїх прав та просить суд стягнути зазначену суму пені з відповідача в примусовому порядку. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 13.05.2019 року, у справі відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 17.07.2019 року, у справі закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з викладених в позові підстав. Проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився. Про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив, в зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути спарву без його участі, а також, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив про заочни розгляду справи. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 09.08.2018 року між позивачем [PERSON] та відповідачем ФОП [PERSON] було укладено договір підряду № Б-1.1-13-106/НА на проведення підрядних загальнобудівельних та оздоблювальних робіт в приміщенні за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до п. 2.2 зазначеного договору, відповідач зобов`язався та гарантував проведення робіт протягом 20 робочих днів з дати укладення договору, тобто в термін до 08.09.2018 року. В відповідності до п. 3.3. зазначеного договору, позивач згідно платіжних квитанцій здійснила оплату відповідачу 10.08.2018 року в сумі 127286,31 грн., 30.08.2018 року в сумі 101830,00 грн. та 21.12.2018 року в сумі 10000,00 грн. Однак, відповідач допустив прострочення виконання договірних зобов`язань, що підтверджується актом виконаних робіт від 14.12.2018 року, що склало за період з 08.09.2018 року по 14.12.2018 року - 98 днів. Доказів на підтвердження належного та вчасного виконання зобов`язань зі сторони відповідача суду надано не було, як і не було надано доказів сплати відповідачем позивачу суми пені за несвоєчасне виконання договірних зобов`язань. Згідно зі ст. ст. 837, 865 ЦК України, за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Частиною 2 ст. 849 ЦК України передбачено, що якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору (ст. 526 ЦК України). Згідно із ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки (зокрема, пені); відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Крім того, ч. 1 ст. 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. За змістом ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 852 ЦК України за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно із ч. 1 ст. 872 ЦК України, якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі, він має право вимагати за своїм вибором: виготовлення іншої речі з однорідного матеріалу такої самої якості; розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЦК України сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Судом встановлено, що у відповідності до п. 9.2 договору підряду, сторонами було узгоджено, що підрядник несе відповідальність за порушення строків виконання робіт у вигляді пені в розмірі 1 % від договірної ціни, яка складає гривневий еквівалент 9442,00 доларів США за кожен день прострочення, а тому в даних правовідносинах застосуванню підлягає розмір пені встановлений договором. Стороною позивача надано суду розрахунок пені за період з 08.09.2018 р. по 14.12.2018 р. в сумі 9253,16 доларів США, що в гривневому еквіваленті станом на 19.04.2019 року становить суму в розмірі 248262,28 грн. Суд, перевіривши зазначений розрахунок вважає його належним та допустимим доказом, який підтверджує суму пені, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, в зв`язку із простроченням виконання договірних зобов`язань. Крім того, суд звертає увагу на те, що стороною відповідача зазначений розрахунок позивача жодним чином не спростовано, та доказів належного виконання договірних зобов`язань з боку відповідача до суду не надходило. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що в ході розгляду справи доводи сторона позивача знайшли своє об`єктивне підтвердження, та жодним чином відповідачем не спростовані, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved