Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-20 00:00:00

Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» в особі Бердянської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» звернулося до суду з позовом, в якому зазначило, що наказом начальника БФ ДП «АМПУ» № 36/к від 05 серпня 2013 року [PERSON] прийнято на роботу за сумісництвом у якості прес-секретаря «Пресслужби» БФ ДП «АМПУ» на 0,25 ставки. Основним місцем роботи відповідача є Державне підприємство «Бердянський морський торговельний порт». За графіком роботи на 2013 рік для працівників БФ ДП «АМПУ», працюючих на 0,25 ставки, робочий день становив з 15 до 17 години. Вказаний графік роботи укладений з урахуванням робочого часу за основним місцем роботи. З даним графіком [PERSON] був ознайомлений. Крім цього, графіком роботи на 2013 рік для працівників ДП «БМТП», де [PERSON] працював редактором газети, працюючих на 0,75 ставки, робочий день становив з 08 до 15 години з перервою з 12 до 13 години. За виконану роботу БФ ДП «АМПУ» [PERSON] нараховувалась та виплачувалась заробітна плата. При проведенні перевірки фінансово-господарської діяльності державною фінансовою інспекцією у Запорізькій області виявлено факти зайво нарахованих та виплачених коштів [PERSON]. Встановлено збіг графіків робочого часу [PERSON] в ДП «БМТП» та в БФ ДП «АМПУ». Співставленням табелів обліку робочого часу встановлено, що збігаються графіки роботи [PERSON] у вересні-грудні 2013 року: - у вересні 2013 року при режимі роботи в ДП «БМТП» у вівторок-четвер з 08 до 17 години та у пятницю з 08 до 15 години, в БФ ДП «АМПУ» режим роботи становив: понеділок-пятниця з 15 до 17 години. Збіг графіків по вівторкам, середам та четвергам з 15 до 17 години; - у жовтні-грудні 2013 року при режимі роботи в ДП «БМТП» у понеділок-середу з 08 до 17 години та у четвер з 08 до 14 години, в БФ ДП «АМПУ» режим роботи становив понеділок-пятниця з 15 до 17 години. Збіг графіків по понеділкам, вівторкам та середам з 15 до 17 години. Збіг робочого часу становив у вересні 24 години, у жовтні 28 годин, у листопаді 20 годин та у грудні 18 годин. В звязку з цим БФ ДП «АМПУ» зайво нараховано та сплачено заробітну плату та ЄДСВ у вересні на суму 535,86грн. та 200,04грн., у жовтні 570,80грн. та 213,08грн., у листопаді 446,55грн. та 166,70грн., у грудні 409,68грн. та 152,93грн.. Позивач вказує, що причиною заподіяння БФ ДП «АМПУ» шкоди (збитків) з боку [PERSON] виявилося те, що він за власним бажанням змінив графік роботи на основному місці роботи на період з вересня по грудень 2013 року, про зміну графіку роботи за основним місцем роботи не повідомив, виконуючи таким чином, роботу за сумісництвом у період часу за основним місцем роботи. Зазначає, що внаслідок вказаних порушень БФ ДП «АМПУ» завдано шкоди (збитків) на загальну суму 2695,64грн.. Просить відповідно до п. 4) ч. 1 ст. 232 КЗпП України стягнути з [PERSON] заподіяну матеріальну шкоду у вигляді зайво нарахованої заробітної плати та єдиних соціальних внесків на загальну суму 2695,64 грн.. В судовому засіданні представник позивача за дорученням [PERSON] позовні вимоги підтримав. Додатково до зазначеного в позовній заяві пояснив, що роботу [PERSON] виконував, прогулів не було. [PERSON] отримував заробітну плату як в ДП «БМТП» так і в БФ ДП «АМПУ». Про вказані порушення стало відомо з акту перевірки від 24 липня 2015 року, складеного держфінінспекцією. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Зазначив, що дійсно працював в ДП «БМТП» на 0,75 ставки редактором газети та в БФ ДП «АМПУ» на 0,25 ставки прес-секретарем. Основне місце роботи було в ДП «БМТП». Службові обовязки виконував як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом. Претензій від роботодавців до нього не було. Графіки роботи не змінював. Вважає, що шкоди не заподіяв. Аналізуючи надані докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства,установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобовязується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобовязується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Згідно ст.ст. 94, 102-1 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Працівники, які працюють за сумісництвом, одержують заробітну плату за фактично виконану роботу. Умови роботи за сумісництвом працівників державних підприємств, установ, організацій визначаються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 1 та п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про роботу за сумісництвом працівників державних підприємств, установ і організацій» від 03 квітня 1993 року № 245 робітники, спеціалісти і службовці державних підприємств, установ і організацій мають право працювати за сумісництвом, тобто виконувати, крім своєї основної, іншу роботу на умовах трудового договору. На умовах сумісництва працівники можуть працювати на тому ж або іншому підприємстві, в установі, організації або у громадянина у вільний від основної роботи час. Оплата праці сумісників провадиться за фактично виконану роботу. Згідно ст.ст. 130, 132, 133, 136, 138 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обовязків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. За наявності зазначених підстав і умов матеріальна відповідальність може бути покладена незалежно від притягнення працівника до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності. На працівників не може бути покладена відповідальність за шкоду, яка відноситься до категорії нормального виробничо-господарського риску, а також за шкоду, заподіяну працівником, що перебував у стані крайньої необхідності. Відповідальність за неодержаний підприємством, установою, організацією прибуток може бути покладена лише на працівників, що є посадовими особами. Працівник, який заподіяв шкоду, може добровільно покрити її повністю або частково. За згодою власника або уповноваженого ним органу працівник може передати для покриття заподіяної шкоди рівноцінне майно або поправити пошкоджене. За шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обовязків, працівники, крім працівників, що є посадовими особами, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Матеріальна відповідальність понад середній місячний заробіток допускається лише у випадках, зазначених у законодавстві. У відповідності з законодавством обмежену матеріальну відповідальність несуть: 1) працівники\~ за зіпсуття або знищення через недбалість матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), в тому числі при їх виготовленні,\~ у розмірі заподіяної з їх вини шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. В такому ж розмірі працівники несуть матеріальну відповідальність за зіпсуття або знищення через недбалість інструментів, вимірювальних приладів, спеціального одягу та інших предметів, виданих підприємством, установою, організацією працівникові в користування; 2) керівники підприємств, установ, організацій та їх заступники, а також керівники структурних підрозділів на підприємствах, в установах, організаціях та їх заступники\~ у розмірі заподіяної з їх вини шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку, якщо шкоду підприємству, установі, організації заподіяно зайвими грошовими виплатами, неправильною постановкою обліку і зберігання матеріальних чи грошових цінностей, невжиттям необхідних заходів до запобігання простоям, випускові недоброякісної продукції, розкраданню, знищенню і зіпсуттю матеріальних чи грошових цінностей. Покриття шкоди працівниками в розмірі, що не перевищує середнього місячного заробітку, провадиться за розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, керівниками підприємств, установ, організацій та їх заступниками\~ за розпорядженням вищестоящого в порядку підлеглості органу шляхом відрахування із заробітної плати працівника. Розпорядження власника або уповноваженого ним органу, або вищестоящого в порядку підлеглості органу має бути зроблено не пізніше двох тижнів з дня виявлення заподіяної працівником шкоди і звернено до виконання не раніше семи днів з дня повідомлення про це працівникові. Якщо працівник не згоден з відрахуванням або його розміром, трудовий спір за його заявою розглядається в порядку, передбаченому законодавством. У решті випадків покриття шкоди провадиться шляхом подання власником або уповноваженим ним органом позову до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду. Стягнення з керівників підприємств, установ, організацій та їх заступників матеріальної шкоди в судовому порядку провадиться за позовом вищестоящого в порядку підлеглості органу. Для покладення на працівника матеріальної відповідальності за шкоду власник або уповноважений ним орган повинен довести наявність умов, передбачених статтею 130 цього Кодексу. Відповідно до п. 4) ч. 1 ст. 232 КЗпП України безпосередньо в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах розглядаються трудові спори за заявами власника або уповноваженого ним органу про відшкодування працівниками матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації. Згідно ч. 3 ст. 233 КЗпП України для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди. Судом встановлено, що [PERSON] обіймав посаду прес-секретаря «Пресслужби» Бердянської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (БФ ДП «АМПУ») з 05 серпня 2013 року за сумісництвом на 0,25 ставки. Зазначене підтверджується наказом № 36/к від 05 серпня 2013 року. Основним місцем роботи [PERSON] у спірний період було Державне підприємство «Бердянський морський торговельний порт» (ДП «БМТП»), посада редактора газети на 0,75 ставки. Зазначені обставини визнані сторонами, ними не оспорюються та відповідно до ч. 1 ст. 61 ЦПК України не підлягають доказуванню. Відповідно табельного обліку робочого часу, неявок та відхилень від графіку роботи в ДП «БМТП» за вересень 2013 року зазначено про виходи [PERSON] на роботу по вівторках-четвергах по 08 годин в день, та у пятницю по 06 годин в день. Згідно табельного обліку робочого часу, неявок та відхилень від графіку роботи в ДП «БМТП» за жовтень 2013 року зазначено про виходи [PERSON] на роботу по понеділках-середах по 08 годин в день, та у четвер по 05 годин в день. Відповідно табельного обліку робочого часу, неявок та відхилень від графіку роботи в ДП «БМТП» за листопад 2013 року зазначено про виходи [PERSON] на роботу по вівторках-четвергах по 08 годин в день, та у пятницю по 06 годин в день. Згідно табельного обліку робочого часу, неявок та відхилень від графіку роботи в ДП «БМТП» за грудень 2013 року зазначено про виходи [PERSON] на роботу по понеділках-середах по 08 годин в день, та у четвер по 05 годин в день. Виключення становить 31 грудня 2013 року 07,25 годин. Відповідно табельного обліку робочого часу, неявок та відхилень від графіку роботи в БФ ДП «АМПУ» за вересень, жовтень, листопад та грудень 2013 року зазначено про виходи [PERSON] на роботу по понеділках-пятницях по 02 години в день. Виключення становить 18, 19, 20 листопада та 23, 24, 25, 26, 27, 30, 31 грудня 2013 року перебування у відпустці без утримання. Згідно довідки ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в частині ревізії фінансово-господарської діяльності Бердянської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» за період з 01.05.2012 по 30.04.2015 року, складеної 24 липня 2015 року Державною фінансовою інспекцією Запорізької області, встановлено, що у [PERSON] в ДП «БМТП» та в Бердянській філії ДП «АМПУ» збігаються графіки робочого часу, в період вересень-грудень 2013 року, а саме: у вересні 2013 року при режимі роботи в ДП «БМТП» за графіком: вівторок-четвер з 8-00 до 17-00 години, у п'ятницю з 8-00 до 15-00 години, в Бердянській філії ДП «АМПУ» режим роботи становив: понеділок-п'ятниця з 15-00 до 17-00 години. Збіг графіків по вівторках, середах та четвергах з 15-00 до 17-00 години; - в жовтні-грудні 2013 року при режимі роботи в ДП «БМТП» за графіком: понеділок-середа з 8-00 до 17-00 години, у четвер з 8-00 до 14-00 години, в Бердянській філії ДП «АМПУ» режим роботи становив: понеділок-п'ятниця з 15-00 до 17-00 години. Збіг графіків по понеділках, вівторках та середах з 15-00 до 17-00 години. Таким чином, збіг графіків робочого часу в ДП «БМТП» та Бердянській філії ДП «АМПУ» призвів до зайвого нарахування заробітної плати [PERSON] у вересні-грудні 2013 року на загальну суму 1962,89грн. та зайвої сплати єдиного внеску у сумі 732,75грн.. Внаслідок вищевикладених порушень БФ ДП «АМПУ» завдано шкоди (збитків) на загальну суму 2695,64 грн.. Судом також встановлено, що наказом начальника ДП «БМТП» від 07 жовтня 2011 року №1175 з 15 грудня 2011 року встановлено чотирьохденний робочий тиждень для працівників, що працюють за пятиденним робочим тижнем. Додатковим неробочим днем визначено пятницю. Наказом начальника ДП «БМТП» від 18 грудня 2012 року № 1757 з 21 лютого 2013 року встановлено трьохденний робочий тиждень для працівників порту, що працюють за пятиденним робочим тижнем. Додатковими неробочими днями визначено четвер та пятницю. Наказом начальника ДП «БМТП» від 14 серпня 2013 року № 973 з 16 серпня 2013 року по 02 вересня 2013 року зупинено дію наказу № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 29 серпня 2013 року № 1034 з 02 вересня 2013 року по 15 вересня 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 13 вересня 2013 року № 1089 з 16 вересня 2013 року по 30 вересня 2013 року зупинено дію наказу № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 16 вересня 2013 року № 1091 з 16 вересня 2013 року до 30 вересня 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення скороченого робочого тижня для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 30 вересня 2013 року № 2048 з 01 жовтня 2013 року до 15 жовтня 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення скороченого робочого тижня для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 15 жовтня 2013 року № 2108 з 16 жовтня 2013 року по 31 жовтня 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 31 жовтня 2013 року № 2175 з 01 листопада 2013 року по 15 листопада 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 15 листопада 2013 року № 2228 з 16 листопада 2013 року по 30 листопада 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 29 листопада 2013 року № 2282 з 01 грудня 2013 року по 15 грудня 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Наказом начальника ДП «БМТП» від 13 грудня 2013 року № 2336 з 16 грудня 2013 року по 31 грудня 2013 року зупинено дію наказів: № 1175 від 07 жовтня 2011 року та № 1757 від 18 грудня 2012 року відносно встановлення режиму неповного робочого часу для всіх працівників порту. Суд приходить до висновку, що зміни в графіку роботи, зокрема [PERSON], як працівника ДП «БМТП» вносилися наказами начальника ДП «БМТП». Доказів того, що [PERSON] ознайомлений із зазначеними наказами, суду не надано. Про складнощі в отриманні доказів та про витребування доказів судом в порядку ст. 137 ЦПК України не заявлено. Крім цього, відповідно до пояснень представника позивача та наданих табелів обліку робочого часу, неявок та відхилень від графіку роботи [PERSON] у БФ ДП «АМПУ» за вересень, жовтень, листопад та грудень 2013 року відсутні фактичні дані про невиконання відповідачем у вказаний період покладених на нього обовязків або про неявку на роботу та прогули. Зазначене свідчить про виконання [PERSON] обовязків прес-секретаря «Пресслужби» БФ ДП «АМПУ» у вільний від основної роботи час. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що з боку [PERSON] , як працівника БФ ДП «АМПУ», не встановлено винних протиправних дій (бездіяльності), а також в його діях відсутні порушення покладених на нього трудових обовязків. Таким чином, відсутні підстави і умови матеріальної відповідальності [PERSON] згідно ст. 130 КЗпП України. Перевіряючи, чи додержаний позивачем встановлений статтею 233 КЗпП України річний строк для звернення з позовом, суд враховує, що днем виявлення шкоди, встановленої в результаті ревізії або перевірці фінансово-господарської діяльності підприємства є день підписання відповідного акту або висновку. Так, днем складання Державною фінансовою інспекцією Запорізької області довідки ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в частині ревізії фінансово-господарської діяльності Бердянської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» є 24 липня 2015 року. До суду з даним позовом БФ ДП «АМПУ» звернулася 09 вересня 2015 року. Отже, встановлений ст. 233 КЗпП України річний строк для звернення з позовом про відшкодування заподіяної працівником шкоди БФ ДП «АМПУ» не пропущений. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог.

Outcome: dismissed