Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-01 00:00:00

В червні 2016 року [PERSON] звернулася до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Либідь-К», в якому просить визнати незаконним та неправомірним відсторонення її від роботи на посаді доглядача птиці вказаного Товариства; оголошення їй догани на підставі наказу №15 від 09.06.2016р.; скасувати даний наказ; поновити її на посаді з часу незаконного відсторонення від роботи з 09.06.2016р.; стягнути на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу; а також судові витрати в сумі 2551,20 грн., що складається зі сплаченого судового збору 551,20 грн. та 1500 грн. за правову допомогу адвоката. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 19.08.2015р. її було прийнято на роботу до відповідача на посаду доглядальниці птиці. 09.06.2016р. наказом №15 відповідач відсторонив її від роботи та виніс догану за те, що вона неналежним чином виконує свої обовязки: палками та цеглою заганяла курей в пташник, а також, що вона неналежним чином видоїла кіз. Таке відсторонення від роботи та оголошення догани позивач вважає незаконним, та таким, що переслідує на меті небажання відповідача в подальшому нести тягар по оплаті їй листка непрацездатності у звязку із вагітністю та пологами. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала повністю, просить їх задовольнити та доповнила, що на день винесення, оскаржуваного наказу, вона не пройшла медогляд, так як він неї цього не вимагали, але на час розгляду справи - 12 липня 2016р. вона медогляд пройшла. Відповідач позов не визнав, заперечив проти його задоволення та пояснив, що [PERSON] було відсторонено від роботи, так як вона не пройшла медогляд, а догану накладено за порушення трудової дисципліни, що виразилось у неналежному ставленні до трудових обовязків: догляду птиці, доїнні кіз. Суд заслухавши сторони, допитавши свідків, дослідивши докази у справі, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] 19.08.2015р. була прийнята на роботу до Товариства з обмеженою відповідальністю «Либідь-К» на посаду доглядача птиці, що підтверджуються даними трудової книжки позивача серія АХ № 662727, наказом по Товариству № 19 від 19.08.2015р. та визнаються відповідачем. Як вбачається з наказу №15 по ТОВ «Либідь-К» від 09.06.2016р. позивача було відсторонено від роботи за порушення трудової дисципліни та винесено догану. [PERSON] проведення службового розслідування від 09.06.2016р. за №1 станом на день його проведення позивач не пройшла обовязковий медичний огляд, що в свою чергу забороняє їй працювати на фермі, де вирощують тварин. Окрім того, зафіксовано факт неякісного доїння та проціджування молока від кіз, що стало причиною псування останнього, і, як наслідок партія зіпсованого молока не була відправлена на збут. Також в [PERSON] зафіксовано факт неналежного поводження з тваринами, ввіреними позивачу згідно її посадових обовязків. Вищезгадані обставини підтверджуються також показаннями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] виявлення партії непридатного для подальшої переробки молока. Як вбачається з особистої медичної книжки позивача серія 10ЯЯЯ №179067 визначеною датою для проведення чергового медичного огляду є 12.02.2016р., а фактична дата проходження медичного огляду 12.07.2016р. Таким чином, станом на дату відсторонення [PERSON] від роботи, останньою медичний огляд пройдений не був. Положеннями ст.46 КЗпП України передбачено право роботодавця відсторонити працівника, який ухиляється від проходження обовязкового медичного огляду, від роботи. Відповідно до п.28 Переліку професій, виробництв та організацій, працівники яких підлягають обовязковим профілактичним медичним оглядам, затвердженому Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2001р. за №559, субєкти господарювання, що займаються розведенням, вирощуванням і реалізацією тварин: тваринники, працівники тваринницьких ферм, працівники цехів виготовлення кормів, оператори машинного доїння, оператори штучного запліднення тварин, доярки (дояри) підлягають обовязковому профілактичному медичному огляду. Положення ст.14 Закону України «Про охорону праці» зобовязує працівників додержуватися вимог нормативно-правових актів з охорони праці в тому числі, проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди. [PERSON] ч.2 ст.17 вищезгаданого Закону роботодавець має право в установленому законом порядку притягнути працівника, який ухиляється від проходження обов'язкового медичного огляду, до дисциплінарної відповідальності, а також зобов'язаний відсторонити його від роботи без збереження заробітної плати. Відсторонення працівника від роботи це призупинення виконання ним його трудових функцій за рішенням роботодавця чи іншого компетентного державного органу. Відсторонення від роботи оголошується наказом чи розпорядженням керівника підприємства, установи, організації, про що працівник повинен бути повідомлений. Термін відсторонення встановлюється до усунення причин, що його викликали. При відстороненні працівника від роботи трудові відносини між ним та роботодавцем не припиняються, також не припиняється дія трудового договору. Відсторонення працівника від роботи є тимчасовим заходом до усунення обставин, що стали причиною такого відсторонення. За таких обставин, суд прийшов до висновку, що відсторонення [PERSON] від роботи, через не проходження обовязкового медогляду є правомірним, тому позовні вимоги про скасування наказу №15 по ТОВ «Либідь-К» від 09.06.2016р. в частині відсторонення позивача від роботи задоволенню не підлягають. Оскільки відсторонення [PERSON] від роботи було правомірним, а також [PERSON] не була звільнена з роботи, тому не підлягають задоволенню і позовні вимоги в частині поновлення на роботі та стягнення на її користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу. [PERSON] ст.ст.\~139,\~149 КЗпП України\~працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна власника, з яким укладено трудовий договір. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Судом встановлено, що наказом директора по ТОВ «Либідь-К» №15 від 09.06.2016р. [PERSON] оголошено догану за, як зазначено в даному наказі, порушення трудової дисципліни. Проте, в цьому наказі відповідачем не конкретизовано вини позивачки, обставин невиконання нею своїх трудових обов'язків. Із змісту наказу не видно, які конкретні дії чи бездіяльність вчиненні були [PERSON], які із них, на думку керівника Товариства є порушенням трудової дисципліни, які саме пункти посадової інструкції [PERSON] порушено чи не виконано.\~\~ Підставами ж для юридичної відповідальності особи є: вина особи; протиправність дій; причинний зв'язок між дією (бездіяльністю); наявність шкоди.\~\~\~\~ [PERSON]\~ст.1 ЦПК України\~завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Оскільки, в силу вимог ч.4\~ст.60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях, тому позовні вимоги про визнання неправомірним накладення стягнення на на [PERSON] у виді догани, підлягають задоволенню, а наказ директора по ТОВ «Либідь-К» №15 від 09.06.2016р. про оголошення догани в цій частині скасуванню та слід виключити з Наказу формулювання підстави відсторонення від роботи «за порушення трудової дисципліни». Відповідно до ст.1 Закону України Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, не може перевищувати 40% встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Представництво в суді інтересів [PERSON] здійснював адвокат [PERSON] на підставі договору про надання правової допомоги №37 від 15.05.2016р. та протокольною ухвалою Старокостянтинівського районного суду від 08.07.2016р. його допущено до участі в даній справі, як особу, яка надає правову допомогу позивачці. [PERSON] довідки №3 від 15.05.2016р. за надання правової допомоги позивачка сплатила адвокату [PERSON] 1500 грн. Загальна кількість годин участі адвоката [PERSON] лише в судових засіданнях по даній справі становить 2 години 20 хвилин (47 хв. + 51 хв. + 34 хв.), а тому граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу за участь у судових засіданнях по даній справі становить 1212,64 грн. (1378 грн. х 40 : 100 х 2 годин 20 хвилин). Оскільки позовні вимоги задоволені частково, а позивач сплатила адвокату за правову допомогу 1500 грн., тому враховуючи положення ст.88 ЦПК України, пропорційно до задоволених позовних вимог з відповідача на користь позивача слід стягнути 1102,4 грн. витрат на правову допомогу. Також, відповідно до положень ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 551,2 грн. судових витрат, сплачених при подачі позову, а всього 1653,6 грн. судових витрат (1102,4 грн. + 551,2 грн.). На підставі викладеного,

Outcome: partial