Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

До Дарницького районного суду м. Києва звернувся [PERSON] з позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , від імені якого діє його законний представник [PERSON] про визнання права власності. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] помер батько Позивача - [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] ). На час відкриття спадщини [PERSON] позивач постійно проживав разом зі своїм батьком. Окрім позивача за первісним позовом, законними спадкоємцями [PERSON] також є його сестра - [PERSON] , його брат - [PERSON] , дід - [PERSON] та баба - [PERSON] . Також, батько позивача [PERSON] в період з 29 серпня 1998 року по 27 лютого 2007 перебував в зареєстрованому шлюбі з його матір`ю - [PERSON] . Однак, враховуючи, що на час відкриття спадщини [PERSON] шлюб між батьками Позивача за первісним позовом було розірвано, його мати - [PERSON] формально не може вважатися законним спадкоємцем першої черги. За життя батьком позивача було набуто наступне майно: -трикімнатна квартира [ADDRESS] , загальною площею 90,20 кв.м (жилою - 47,30 кв.м); -двокімнатна квартира [ADDRESS] , загальною площею 79,70 кв.м (жилою - 37,80 кв.м); -транспортний засіб (автомобіль) марки Jeep, модель GrandCherokee, номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] , колір чорний, реєстраційний номер [NUMBER] , рік випуску 2012, свідоцтво про реєстрацію [NUMBER] ; Крім цього, батьком позивача [PERSON] було відкрито банківські рахунки у ПАТ «Ощадбанк»: -картковий рахунок № [NUMBER] по платіжній системі MasterCard, відкритий [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», на якому знаходяться грошові кошти у розмірі 1 067 583,12 грн.; -депозитний рахунок № [NUMBER] , відкритий [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України» на якому знаходяться грошові кошти у розмірі 500 000,00 грн.; -депозитний рахунок № [NUMBER] , відкритий [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України» на якому знаходяться грошові кошти у розмірі 500 000,00 грн. Також, померлий батько позивача є вкладником Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк». Гарантована сума Фондом гарантування вкладів фізичних осіб йому як вкладнику складає 196 379,73 грн. Враховуючи, що на час відкриття спадщини [PERSON] позивач постійно проживав разом зі своїм батьком - [PERSON] , він є таким, що прийняв спадщину. Відтак позивачу, як законному спадкоємцю першої черги, належить право на 1/5 частину трикімнатної квартири [ADDRESS] , 1/5 частину двокімнатної квартири [ADDRESS] , 1/5 частину транспортного засобу (автомобіля) марки Jeep, модель GrandCherokee, реєстраційний номер [NUMBER] та 1/5 частину грошових коштів, на рахунках в банках. Однак, як зазначено в тексті позовної заяви, матір`ю позивача - [PERSON] , його дідом - [PERSON] та бабою - [PERSON] не визнаються права позивача на вищевказане майно, що спонукало його звернутися до суду та просити: визнати (в порядку спадкування) право власності за Позивачем на 1/5 частину трикімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 90,20 кв.м (жилою - 47,30 кв.м); 1/5 частину двокімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 79,70 кв.м (жилою - 37,80 кв.м); 1/5 частину транспортного засобу (автомобіля) марки «Jeep», модель «GrandCherokee», номер кузова (шасі, рами) [NUMBER] , колір чорний, реєстраційний номер [NUMBER] , рік випуску 2012; 1/5 частину грошових коштів на картковому рахунку № [NUMBER] по платіжній системі MasterCard, що становить 213 516,62 грн.; 1/5 частину грошових коштів на депозитному рахунку № [NUMBER] , що становить 100 000,00 грн.; 1/5 частину грошових коштів на депозитному рахунку № [NUMBER] , що становить 100 000,00 грн.; 1/5 частину грошових коштів на банківському рахунку (вкладі), що становить 39 275,95 грн. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29 травня 2019 року відкрито провадження у справі № 753/10315/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , від імені якого діє його законний представник [PERSON] , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київської міської державної адміністрації, Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК», Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві Державної адміністрації, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни, Державної іпотечної установи, про визнання права власності та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання. 13 червня 2019 року [PERSON] звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з зустрічною позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , від імені якого діє його законний представник [PERSON] , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на майно, виключення його зі складу спадкового майна. Зустрічний позов мотивований тим, що 29 серпня 1998 року позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) - [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб в Печерському районному відділі ЗАГС м. Києва. За період подружнього життя в зареєстрованому шлюбі, в них народилися діти - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . За час шлюбу, позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) спільно з [PERSON] , було набуто право власності на трикімнатну квартиру [ADDRESS] . 27.02.2007 року шлюб між позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) та [PERSON] було розірвано. Незважаючи на це, позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) та [PERSON] продовжили проживати однією сім`єю, вели спільне господарство, були поєднані спільним побутом, веденням домашнього господарства, виховуванням спільних дітей. Між позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) та [PERSON] протягом усього часу зберігались відносини, які притаманні подружжю. За час спільного проживання з [PERSON] у відповідній квартирі ( [ADDRESS] ), позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) та [PERSON] за спільні кошти здійснювали її поліпшення, купували меблі, побутову техніку та інші предмети домашнього вжитку у спільне житло, докази чого містяться у додатках до позову. Позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) та [PERSON] сплачували комунальні платежі за вказану квартиру, в якій вони спільно проживали з січня 2001 року і до смерті [PERSON] - [INFO] , сплачували рахунки за дитячі садочки, школи, інтернет, телефон, спільно купували продукти харчування та товари побуту, спільно відпочивали (в Італії, Австрії, Литві, Німеччині, Угорщині) тощо. Крім цього, позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) та померлим [PERSON] за час спільного проживання однією сім`єю було набуто двокімнатну квартиру [ADDRESS] . Також, за час спільного проживання позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) із [PERSON] було набуто у власність транспортний засіб (автомобіль) марки Jeep, модель GrandCherokee, номер кузова [NUMBER] , колір чорний, реєстраційний номер [NUMBER] , рік випуску 2012. Крім іншого, за період проживання однією сім`єю, [PERSON] було відкрито банківські рахунки у ПАТ «Ощадбанк», на яких розміщено спільні кошти. Крім того, [PERSON] є вкладником Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк». Даний банківський рахунок у АТ «Дельта Банк», на якому зберігалися кошти, набуті спільно позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) та [PERSON] , було відкрито [PERSON] за час перебування у фактичних шлюбних відносинах. В результаті фактичного збереження сталих подружніх відносин та спільного проживання однією сім`єю, не дивлячись на формальне розірвання шлюбу, [INFO] у позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та [PERSON] народилася спільна дитина - [PERSON] . Враховуючи ж, що позивачем за первісним позовом було подано позов про визнання права власності на 1/5 частину відповідного майна та грошових коштів, що свідчить про невизнання, оспорювання наявного в позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) права власності на відповідне майно, [PERSON] було подано зустрічний позов, в якому позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) просила встановити факт проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] в період з 27.02.2007 по 09.05.2015; визнати за нею право власності на 1/2 частину трикімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 90,20 кв.м (жилою - 47,30 кв.м); 1/2 частину двокімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 79,70 кв.м. (жилою - 37,80 кв.м.); 1/2 частину грошових коштів на картковому рахунку № [NUMBER] по платіжній системі MasterCard, що становить 533 791,56 грн.; 1/2 частину грошових коштів на депозитному рахунку № [NUMBER] , що становить 250 000,00 грн.; 1/2 частину грошових коштів на депозитному рахунку № [NUMBER] , що становить 250 000,00 грн.; 1/2 частину грошових коштів на банківському рахунку (вкладі), відкритому у Публічному акціонерному товаристві «Дельта Банк», що становить 98 189,87 грн.; 1/2 частину транспортного засобу (автомобіля) марки Jeep, модель GrandCherokee, номер кузова [NUMBER] , колір чорний, реєстраційний номер [NUMBER] , рік випуску 2012 та виключити 1/2 частину вищезазначеного майна, грошових коштів зі складу спадщини (спадкового майна) [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14 червня 2019 року прийнято до свого провадження зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , від імені якого діє його законний представник [PERSON] , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київської міської державної адміністрації, Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК», Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві Державної адміністрації, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни, Державної іпотечної установи, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на майно, виключення його зі складу спадкового майна, об`єднано його в одне провадження з первісним позовом та призначено його в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання разом з первісним позовом. Ухвалою суду від 23 липня 2019 року задоволено клопотання представника позивача за первісним позовом про витребування у Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» та ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК» доказів. Ухвалою суду від 04 листопада 2019 року було залучено до участі в справі за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , від імені якого діє його законний представник [PERSON] , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київської міської державної адміністрації, Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК», Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві Державної адміністрації, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни, Державної іпотечної установи, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на майно, виключення його зі складу спадкового майна, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб. В підготовче судове засідання з`явилися позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) - [PERSON] , її представник, представник відповідачів 4, 5 та третьої особи 3 - ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК» за первісним та зустрічним позовами. Крім того, представником Відповідачів 4 за зустрічним та первісним позовами, було подано відзиви на первісний та зустрічний позов, які були прийняті судом та долучені до матеріалів справи. В підготовче судове засідання позивач за первісним позовом не з`явився, однак його представник надіслав клопотання про проведення підготовчого судового засідання за його відсутності. Крім того, в матеріалах справи міститься відзив позивача за первісним позовом та Відповідача 1 за зустрічним позовом на зустрічну позовну заяву, який був прийнятий та долучений судом до матеріалів справи. Третя особа 2 за первісним та зустрічним позовами - Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в підготовче судове засідання свого представника не направили, надавши пояснення щодо зустрічної позовної заяви. Третя особа 7 за первісним та зустрічним позовами - Державна іпотечна установа, в підготовче судове засідання свого представника не направила, однак в матеріалах справи містяться пояснення на первісну позовну заяву, в яких вони просять суд проводити підготовче судове засідання за їх відсутності. Варто зазначити, що протягом розгляду справи дочка [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] ( [INFO] , ІПН [NUMBER] ) досягла повноліття й, відповідно, набула повної цивільної дієздатності (здатності особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді), яка бере участь в судовому процесі через свого представника - адвоката Дорошенка Г.Г. Крім того, представником позивача за первісним позовом було подано клопотання про витребування у Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» та Фонду гарантування вкладів фізичних осіб доказів, яке задоволено судом. 30.10.2020 на підставі клопотання представника Позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) [PERSON] - адвоката Ручка О.М. витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни належним чином завірену копію спадкової справи №2/2015 (№57767463 у спадковому реєстрі) щодо спадкового майна, що відкрилося після смерті [PERSON] . В судове засідання учасники справи не з`явились, про місце, день і час розгляду справи повідомлені належним чином. Відповідачем 2 за первісним та зустрічним позовом було подано клопотання про відкладення розгляду справи, однак, доказів поважності причин неможливості з`явитися у відповідне судове засідання надано не було, з огляду на що судом відмовлено у задоволенні відповідного клопотання. Дослідивши матеріали справи, оригінали доказів, долучених до зустрічної позовної заяви, які були надані для огляду суду в засіданні, вислухавши пояснення сторін, їх доводи та заперечення, допитавши свідків, дослідивши матеріали спадкової справи №2/2015 (№57767463 у спадковому реєстрі) у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи,об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що первісний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , від імені якого діє його законний представник [PERSON] , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київської міської державної адміністрації, Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК», Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві Державної адміністрації, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни, Державної іпотечної установи, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання права власності та зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , від імені якого діє його законний представник, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Київської міської державної адміністрації, Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК», Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Києві Державної адміністрації, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нікольської-Пукас Анни Володимирівни, Державної іпотечної установи, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на майно, виключення його зі складу спадкового майна, підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. 29 серпня 1998 року позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) зареєструвала шлюб з [PERSON] . В шлюбі народилися діти - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві 02 грудня 1999 року, та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Печерського районного управління юстиції у місті Києві 17 серпня 2001 року. 27.02.2007 року шлюб між позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) та [PERSON] було розірвано Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, про що в Книзі розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №185 (підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу). За твердженням позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) після розірвання шлюбу позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) та [PERSON] продовжували проживати однією сім`єю, постійно мешкали в одній квартирі, вели спільне господарство, були поєднанні спільним побутом, веденням домашнього господарства, вихованням спільних дітей, між ними існували усталені відносини, притаманні подружжю. На підтвердження проведення спільного відпочинку було надано: - закордонний паспорт позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та померлого [PERSON] (містять відмітки про шенгенські візи 09.12.2011 - 27.12.2011, відмітки про проходження паспортного контролю в аеропорту Мілан-Мальпенси, Італія від 09.12.2011 та 12.12.2011, про шенгенську візу 08.03.2012 - 26.03.2012, відмітки аеропорту Відня Швехат, Австрія про проходження паспортного контролю від 08.03.2012 та 11.03.2012, про шенгенські мультивізи 23.04.2012 - 23.10.2012, а також відмітки аеропорту міста Вільнюс, Литва, про проходження паспортного контролю від 30.04.2012 та 02.05.2012, про проходження паспортного контролю в аеропорту м. Гамбурга, Німеччина від 24.08.2012 та аеропорту Любек, Німеччина від 26.08.2012, про шенгенські мультивізи 05.12.2012 - 04.12.2013, відмітки про проходження паспортного контролю в аеропорту міста Будапешт, Угорщина від 07.03.2013 та 10.03.2013); - договір про надання туристичних послуг від 15.01.2013 та лист-бронювання/програма туристичного обслуговування, що є невід`ємним додатком до цього договору, підписаний [PERSON] , в якому зазначено 10 осіб та інформація щодо бронювання для них номерів в INTER-CONTINENTAL BUDAPEST HOTEL 5* в період з 07.03.2013 - 10.03.2013. Серед переліку осіб зазначені: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . На підтвердження ведення спільного побуту, зокрема, було надано: - договір №025521995 про надання послуг підключення та доступу до мережі Internet/IPNET від 03 лютого 2011 року; - договір, укладений між позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) з [PERSON] від 04.09.2012 на навчання [PERSON] техніці скорочитання у школі В. Красова «Скорочитання»; -договір, укладений між Позивачем за зустрічним позовом (Відповідачем 1 за первісним позовом)з [PERSON] від 04.09.2012 на навчання [PERSON] техніці скорочитання у школі В. Красова «Скорочитання»; - квитанції про сплату коштів на виконання зобов`язань по Кредитній Угоді №57 від 01.08.2000; рахунки на оплату медичних послуг; - письмові заяви [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] щодо фактів спільного проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та [PERSON] ; - довідку ОСББ «Молодіжне» щодо встановлення факту проживання у квартирі [ADDRESS] - фотографії із зображенням позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та [PERSON] та дітей, зроблені в різні роки та з приводу різних подій. [INFO] у позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та померлого [PERSON] народилася спільна дитина - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у місті Києві 08 червня 2013 року. 16 березня 2013 року між позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом), [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «Інститут клітинної терапії» було укладено договір №253/03-13 про зберігання компонентів крові. 25 червня 2013 року укладено додаткову угоду до даного договору. Вказаний договір було подано на підтвердження визнання [PERSON] батьківства щодо дитини та факту спільного їх проживання з позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва по смерть серія [NUMBER] , видане Відділом реєстрації смерті у м. Києві 10.05.2015, актовий запис № 8033. Також, на підставі поданих доказів судом встановлено, що квартира [ADDRESS] , загальною площею 90,20 кв.м (жилою - 47,30 кв.м) набута у власність в 2 000 році, що підтверджується копією свідоцтва про право власності [NUMBER] від 23 листопада 2000 року. Дана квартира була набута позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) та [PERSON] як подружжям шляхом отримання пільгового довготермінового кредиту молодим сім`ям на придбання житла. 01.08.2000 року між [PERSON] та Київською міською державною адміністрацією було укладено Кредитну Угоду № 57 про довготермінове пільгове кредитування житлового будівництва (надалі - Угода). Відповідно до умов Угоди [PERSON] було надано кредит у розмірі 67 408, 20 (шістдесят сім тисяч чотириста вісім грн. 20 коп.) грн. строком на 30 років до «01» листопада 2030 року. На момент набуття даної квартири та погашення кредиту, за рахунок якого була придбана квартира, з 26.01.2000 до 25.11.2002 та з 19.10.2001 до 07.08.2004 позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) перебувала у відпустці для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, що підтверджується довідкою Міністерства фінансів України № 17040-26/14 від 23.01.2019. На підтвердження мети придбання у сімейних потребах відповідної квартири в матеріалах справи знаходяться Довідки ОСББ «Молодіжне» щодо встановлення факту проживання у квартирі [ADDRESS] , позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом), її померлого чоловіка - [PERSON] та всіх їхніх дітей. Враховуючи ж, що предметом як первісного, так і зустрічного позову по даній справі є визнання права власності на спірне майно, а також те, задоволення зустрічного позову виключає задоволення вимог первісного позову, суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 60 Сімейного кодексу України (далі - СК України), майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до ч. 4 ст. 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Як визначено в постанові Верховного Суду від 28.11.2018 по справі №630/1016/14-Ц: «Конструкція норми статті 60 СК України свідчить про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу». Тобто, якщо не доведено у встановленому законом порядку протилежного, все майно, яке набуте подружжям в період шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. Згідно ч. 1 ст. 61 СК України, об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. За змістом ч. 1 ст. 70 СК України, у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в його постанові від 15.11.2018 № 489/3690/16-Ц, критеріями, які дозволяють надати майну статус спільної сумісної власності, є: 1) час набуття такого майна; 2) кошти, за які таке майно було набуте (джерело набуття); 3) мета придбання майна, яка дозволяє надати йому правовий статус спільної власності подружжя. Наявні докази у справі на підтвердження джерел набуття спірного майна, тобто коштів, за які таке майно було набуто, свідчать про відсутність підстав вважати трикімнатну квартиру [ADDRESS] , загальною площею 90,20 кв.м (жилою - 47,30 кв.м) особистою приватною власністю померлого. У постанові Верховного Суду від 07.02.2018 р по справі № 654/5243/14-ц (провадження № 61-524 св 18) висловлено наступну правову позицію: «Суди попередніх інстанцій не звернули уваги на те, що спірне майно учасниками справи набуто в період перебування у шлюбі, а той факт, що воно зареєстровано на одного з подружжя, не позбавляє іншого права на частку у такому майні. Конструкція норми статті 60 СК України свідчить про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Разом із тим, зазначена презумпція може бути спростована одним із подружжя. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на того з подружжя, який її спростовує». Враховуючи, що трикімнатну квартиру [ADDRESS] , загальною площею 90,20 кв.м (жилою - 47,30 кв.м) було набуто в 2000 році, тобто в період перебування позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) з [PERSON] в зареєстрованому шлюбі, спільними зусиллями та для спільного проживання в ній, дана квартира є майном, на яке поширюється правовий режим спільної сумісної власності. Той факт, що відповідна квартира зареєстрована на померлого чоловіка позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом), не позбавляє останню права на частку у такому майні. З огляду на вказане, викладені в тексті зустрічної позовної заяви обставини знайшли своє підтвердження поданими по справі доказами, а тому позовні вимоги зустрічної позовної заяви щодо визнання права власності за [PERSON] на 1/2 частину трикімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 90,20 кв.м (жилою - 47,30 кв.м) та виключення 1/2 частини відповідної квартири зі складу спадщини (спадкового майна) [PERSON] , померлого [INFO] , підлягають задоволенню. Судом встановлено, що інше спірне майно було набуто після розірвання шлюбу позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) з [PERSON] , а, відповідно, з метою визначення правового режиму відповідного майна, вирішення майнового спору на підставі статті 74 СК України, суд повинен встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу в період, протягом якого було придбано спірне майно. Частиною другою статті 3 СК України визначено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Відповідно до частин першої та другої статті 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Згідно з частиною першою статті 36 СК України, шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя. Відповідно до статті 74 СК України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. На майно, що є об`єктом спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу. Для визначення осіб як таких, що перебувають у фактичних шлюбних відносинах, для вирішення майнового спору на підставі статті 74 СК України, суд повинен встановити факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу в період, протягом якого було придбано спірне майно. Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема докази: спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами подружніх взаємних прав та обов`язків, інших доказів які вказують на наявність встановлених між сторонами відносин притаманних подружжю. Також, при встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у понятті домогосподарства (домогосподарством є сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують та витрачають кошти). Взаємність прав та обов`язків передбачає наявність як у жінки, так і у чоловіка особистих немайнових і майнових прав та обов`язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно - правових актів, договорів, укладених між ними, звичаїв. Для встановлення цього факту важливе значення має з`ясування місця і часу такого проживання. Щодо часу проживання слід зазначити, що за своєю природою проживання однією сім`єю спрямоване на довготривалі відносини. Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постанові від 30 жовтня 2019 року у справі №643/6799/17, провадження №61-1623св19. Згідно з положеннями статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі показань свідків, письмових доказів, речових і електронних доказів, висновків експертів. Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Дослідивши надані сторонами та долучені до матеріалів цієї справи докази, зокрема, позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) в обґрунтування своїх вимог, судом встановлено, що дійсно протягом тривалого періоду з 27.02.2007 по 09.05.2015 позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) та [PERSON] перебували у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу, під час яких вони проживали разом тривалий час, вели спільне господарство, мали спільний побут, бюджет, придбавали майно та збільшували його, дбали один про одного, святкували свята, народили дитину та виховували усіх своїх дітей разом. Позивачем за первісним позовом у відзиві на зустрічну позовну заяву по даній справі, факти спільного проживання, виховання дітей, купівлі побутових товарів, продуктів харчування, спільного проведення відпочинку позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та [PERSON] визнано, що свідчить про визнання обставин, вказаних у зустрічній позовній заяві з даного питання. Позивач за первісним позовом не заперечував проти встановлення факту проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] в період з 27.02.2007 по 09.05.2015. Представником Відповідача 4 та Відповідача 5 у відзивах на зустрічну позовну заяву [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності на майно, виключення його зі складу спадкового майна, зазначено, що факти того, що автомобіль та нерухоме майно були придбані за рахунок спільних позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) з померлим [PERSON] коштів, як і факти того, що грошові кошти розміщені на рахунках в банках, є їх спільними коштами, не можуть бути підтверджені, або спростовані Відповідачем 4 та Відповідачем 5, які в силу свого віку не володіли такою інформацією. Оцінка викладених обставин має надаватись судом, з урахуванням всіх обставини, які мають значення для справи, їх повного та всебічного встановлення. Таким чином, на підставі наявних в матеріалах справи доказів, з урахуванням свідчень свідків: 1) [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] ; 2) [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] ; 3) [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] ; 4) [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , 5) [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , які повідомили про відомі їм обставини спільного проживання позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) з [PERSON] однією сім`єю, ведення ними спільного побуту та виховання дітей, суд вважає їх достатніми для встановлення факту проживання однією сім`єю позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) з [PERSON] без реєстрації шлюбу в період з 27.02.2007 по 09.05.2015. Що ж стосується набуття у власність двокімнатної квартири [ADDRESS] та транспортного засобу Jeep, модель GrandCherokee в 2012 році, то судом встановлено наступне. Квартира [ADDRESS] ,була набута у власність на підставі договору купівлі-продажу квартири, укладеного 21.06.2012 між [PERSON] як продавцем та [PERSON] як покупцем, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В., зареєстрований в реєстрі за №8119. Ціна квартири, згідно з договором купівлі-продажу квартири, становить 1 300 000,00 грн. Судом під час розгляду справи та за наслідком дослідження доказів встановлено, що пунктом 1.2 договору про іпотечний кредит № 91-Ф/12/08 від 21.06.2012, укладеного між ПАТ «Терра Банк» та [PERSON] як позичальником, передбачено, що кредит надається на придбання у власність за договором купівлі-продажу від 21 червня 2012 року окремої квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , з метою постійного проживання. Строк повернення кредиту встановлено не пізніше 21 червня 2030 року. 16 липня 2012 року між [PERSON] та ПАТ «ТЕРРА БАНК» було укладено Іпотечний договір №91-І/12/08, предметом іпотеки за яким є квартира [ADDRESS] . Відповідно, твердження позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) відносно того, що оплата вартості квартири була здійснена за рахунок кредитних коштів, знайшли своє підтвердження поданими по справі доказами. Також судом встановлено, що транспортний засіб (автомобіль) марки Jeep, модель GrandCherokee, номер кузова [NUMBER] , колір чорний, реєстраційний номер [NUMBER] , рік випуску 2012, свідоцтво про реєстрацію [NUMBER] , було придбано за кредитні кошти, отримані на підставі Кредитного договору №3-К/12-VIP від 06.04.2012, укладеного між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] як позичальником. Пунктом 1.2. кредитного договору передбачено, що кредит надається на придбання автомобіля марки JEEP, модель GRAND CHEROKEE, 2012 року випуску, який буде використовуватись в особистих та сімейних цілях. Строк повернення кредиту було встановлено не пізніше 03 квітня 2015 року. Таким чином, твердження позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) відносно того, що оплата вартості автомобіля була здійснена за рахунок кредитних коштів, також знайшли своє підтвердження поданими по справі доказами. Також позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) на підтвердження погашення кредиту було надано відповідні квитанції. Згідно зі статтею 60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту (стаття 61 СК України). У відповідності до частини 4 статті 368 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України), майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Ураховуючи викладене, особам, які проживають однією сім`єю без реєстрації шлюбу, на праві спільної сумісної власності належить майно, набуте ними за час спільного проживання або набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти. Враховуючи встановлені вище обставини, а також те, що протягом вказаного періоду з 27.02.2007 до 29.05.2015 - періоду фактичного проживання позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) з [PERSON] однією сім`єю, [PERSON] також з 12.08.2013 до 05.06.2015 перебувала у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, що підтверджується довідкою Міністерства фінансів України від 23.01.2019 № 17040-26/14, та в інший час указаного періоду працювала й отримувала заробітну плату, сукупний розмір якої за період з 27.02.2007 до 29.05.2015 склав близько 480 тис. грн.., яку витрачала на сімейні потреби та беручи до уваги інші докази по справі, суд приходить висновку, що набуття у власність відповідного майна було здійснено внаслідок спільної праці, ведення спільного господарства, побуту, виконання взаємних прав та обов`язків позивачем за зустрічним позовом (відповідачем 1 за первісним позовом) з [PERSON] . Наявні докази у справі на підтвердження джерел набуття спірного майна, тобто коштів, за які таке майно було набуто, свідчать про відсутність підстав вважати відповідне майно особистою приватною власністю померлого. Доказів на спростування даних висновків суду відповідачами за зустрічним позовом та третіми особами у справі суду не надано. Відповідно, суд приходить до висновку, що спірне майно (квартира [ADDRESS] та автомобіль) є спільною сумісною власністю позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 первісним позовом) та померлого [PERSON] , як жінки та чоловіка, які проживали однією сім`єю, але не перебували у шлюбі між собою, з наслідками, які передбачені вимогами СК України. У пункті 25 постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що, вирішуючи питання про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, зокрема неподільної речі, суди мають застосовувати положення частин четвертої, п`ятої статті 71 СК України щодо обов`язкової згоди одного з подружжя на отримання грошової компенсації та попереднього внесення другим із подружжя відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду. За відсутності такої згоди присудження грошової компенсації може мати місце з підстав, передбачених статтею 365 ЦК України, за умови звернення подружжя (одного з них) до суду з таким позовом (стаття 11 цього Кодексу) та попереднього внесення на депозитний рахунок суду відповідної грошової суми. Верховний Суд України під час розгляду цивільної справи №6-2811цс15 сформулював правову позицію від 30.03.2016 р., в якій роз`яснив, що у разі, коли один з подружжя не вчинив передбачених частиною п`ятою статті 71 СК України дій щодо попереднього внесення відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду, а неподільні речі не можуть бути реально поділені між сторонами відповідно до їх часток, суд визнає ідеальні частки подружжя в цьому майні без його реального поділу і залишає майно у їх спільній частковій власності. Аналогічні висновки висловлені Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду під час розгляду цивільної справи №489/3573/16-ц (постанова від 26.09.2018 р.). Оскільки в справі, яка розглядається, внесення грошової суми на депозитний рахунок суду є неможливим через смерть іншого з подружжя, а квартири та автомобіль є неподільними речами, в процесі поділу майна право власності на 1/2 ідеальної частки квартир та автомобіля підлягає визнанню за позивачем за зустрічним позовом в судовому порядку. Крім цього, позивач за зустрічним позовом (відповідач 1 за первісним позовом) в позовній заяві стверджує, що за період проживання нею та [PERSON] однією сім`єю [PERSON] було відкрито банківські рахунки в ПАТ «Ощадбанк», на яких розміщені їхні спільні кошти, а саме: -картковий рахунок № [NUMBER] по платіжній системі MasterCard, відкритий [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», на якому знаходяться грошові кошти у розмірі 1 067 583,12 грн.; -депозитний рахунок № [NUMBER] , відкритий [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», на якому знаходяться грошові кошти у розмірі 500 000,00 грн.; -депозитний рахунок № [NUMBER] , відкритий [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», на якому знаходяться грошові кошти у розмірі 500 000,00 грн. Також вказано, що померлий [PERSON] є вкладником Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк». Гарантована сума Фондом гарантування вкладів фізичних осіб йому як вкладнику складає 196 379,73 грн. Про відкриття цих рахунків та наявність на них коштів у вказаних розмірах також вказує позивач за первісним позовом (відповідач 1 за зустрічним позовом) у первісному позові. Між тим, ухвалою суду від 23 липня 2019 року було задоволено клопотання представника позивача за первісним позовом про витребування у Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» та ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК» доказів. На виконання вказаної ухвали Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» надано суду належним чином засвідчені виписки про рух коштів, з яких вбачається наявність фактичного залишку грошових коштів на рахунку [NUMBER] (альт. номер рахунку [NUMBER] ), відкритому 10.12.2014 року на ім`я [PERSON] , у розмірі 1 067 013,13 грн. Також ПАТ «Державний ощадний банк України» повідомлено, що наявні депозити (вклади) на ім`я гр. [PERSON] в ПАТ «Ощадбанк» відсутні. Таким чином, на підставі наданих доказів судом встановлено, що за період проживання позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та [PERSON] однією сім`єю, [PERSON] було відкрито рахунок № [NUMBER] ( [NUMBER] ), на якому знаходяться грошові кошти у розмірі 1 067 013,13 грн. Крім цього, на підставі наданих доказів судом встановлено, що за період проживання позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та [PERSON] однією сім`єю, [PERSON] був вкладником Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк». Гарантована сума Фондом гарантування вкладів фізичних осіб йому як вкладнику складає 196 379,73 грн Твердження ж позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) відносно наявності спільних грошових коштів на депозитному рахунку № [NUMBER] , відкритому [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», у розмірі 500 000,00 грн., на депозитному рахунку № [NUMBER] , відкритому [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», у розмірі 500 000,00 грн., не приймаються судом до уваги, з огляду на те, що не знаходять свого підтвердження наявними в матеріалах цієї справи доказами. Відповідно, позовні вимоги про визнання права власності на 1/2 частину грошових коштів на депозитних рахунках № [NUMBER] , № [NUMBER] та виключення її зі складу спадщини (спадкового майна) не підлягають задоволенню. Таким чином, враховуючи підтвердження фактів наявності грошових коштів у розмірі 1 067 013,13 грн на рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ) в Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», відкритому на ім`я [PERSON] , та вкладу [PERSON] в Публічному акціонерному товаристві «Дельта Банк» (гарантована сума Фондом гарантування вкладів фізичних осіб йому як вкладнику складає 196 379,73 грн), виплату за яким має бути здійснено ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИМ БАНКОМ «УКРГАЗБАНК», суд з огляду на наявні докази по справі, суд погоджується з доводами позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) відносно того, що грошові кошти, розміщені на рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ) в Публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України», та рахунку (вкладі), відкритому [PERSON] у Публічному акціонерному товаристві «Дельта Банк», виплату за яким має бути здійснено ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК», є спільною сумісною власністю позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) та [PERSON] , а відповідно за позивачем за зустрічним позовом має бути визнано право власності на 1/2 частину грошових коштів у відповідних розмірах на відповідних банківських рахунках (вкладах) та виключено зі складу спадщини (спадкового майна). Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). З огляду на зазначене, оцінюючи обставини справи в сукупності, суд знаходить достатньо переконливими доводи позивача за зустрічним позовом (відповідача 1 за первісним позовом) і одночасно відхиляє доводи позивача за первісним позовом (відповідача 1 за зустрічним позовом) відносно того, що [PERSON] не може вважатися законною спадкоємицею першої черги, а відтак і претендувати на частку у спадщині, оскільки на відповідні правовідносини поширюється правовий режим спільної сумісної власності, який виключає можливість включення спірного майна до складу спадкового майна, а відповідно й застосування до вказаних правовідносин відповідних правових норм, про що ухвалюється відповідне рішення. Відповідно, суд вважає необхідним виключити 1/2 частину кожного нерухомого майна, транспортного засобу та частини грошових коштів зі складу спадкового майна. Щодо задоволення частково вимог первісного позову. Враховуючи, що на час відкриття спадщини [PERSON] позивач постійно проживав разом зі своїм батьком - [PERSON] , що підтверджується копією довідки ОСББ «Молодіжне» від 21.05.2015 року щодо встановлення факту проживання у квартирі [ADDRESS] , він є таким, що прийняв спадщину. Згідно чч. 4, 5 ст. 1268 ЦК України, відповідно до якої малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Частина четверта статті 1268 ЦК України встановлює додаткові гарантії охорони спадкових прав малолітніх, неповнолітніх, недієздатних осіб, а також осіб з обмеженою дієздатністю. Зазначені особи вважаються такими, що прийняли спадщину завжди, крім випадків їхньої відмови від спадщини, а щодо малолітніх та недієздатних осіб - відмови, здійсненої від їхнього імені батьками (усиновлювачами), опікуном з дозволу органу опіки та піклування (частини друга-четверта статті 1273 ЦК України) (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 листопада 2018 року по справі №302/1049/16-ц). Крім позивача за первісним позовом, законними спадкоємцями [PERSON] є його рідний брат - [PERSON] , сестра - [PERSON] , дід - [PERSON] та баба - [PERSON] . За змістом ст. 1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно, частка Позивача за первісним позовом становить 1/5 частину в складі спадкового майна. Враховуючи ж наявність підстав часткового задоволення позовних вимог зустрічної позовної заяви у даній справі та виключення 1/2 частина кожного нерухомого майна, транспортного засобу та частини грошових коштів зі складу спадкового майна, первісний позов підлягає частковому задоволенню та визнанню (в порядку спадкування) права власності за позивачем за первісним позовом на 1/10 частину відповідного майна, окрім грошових коштів на депозитних рахунках № [NUMBER] , № [NUMBER] . Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial