Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-15 00:00:00

В серпні 2017 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», 3-я особа: ЖЕД№ 407 Дніпровського району про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є власником приватизованої двокімнатної квартири [ADDRESS], в якій мешкає разом з сім'єю та немовлям. Балансоутримувачем та виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в будинку є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». 14 листопада 2016 року вказану квартиру було затоплено, внаслідок аварійної ситуації були залиті стеля, стіни квартири, дверний отвір тощо, зазначене затоплення спричинено протіканням даху під час таїння снігу. 14 листопада 2016 року вона звернулася до начальника ЖЕД №407 із заявою про направлення майстра дільниці для проведення обстеження стану квартири, однак її заява залишилась без відповіді і належного реагування. 15 листопада 2016 року, 16 листопада 2016 року, 17 листопада 2016 року та 18 листопада 2016 року вона повторно зверталася до начальника ЖЕД № 407 із заявами про термінове здійснення капітального ремонту даху будинку [ADDRESS] та ремонту її квартири, однак, відповіді на її численні заяви вона так і не отримала. Згідно з актом про залиття, складеним комісією працівників ЖЕД № 407 від 19 листопада 2016 року у складі головного інженера ЖЕД-407 Шевченко Н.В., майстра т/д №1 [PERSON], майстра з ремонту [PERSON], залиття виникло через покрівлю внаслідок дощових (снігових) опадів та власнику квартири [ADDRESS] спричинено матеріальну шкоду, а саме: зіпсовано стелю ванни, вкритою водоемульсійною фарбою, яка була вражена грибком площею 2,0 кв.м.; зіпсовано стелю коридору, вкритою водоемульсійною фарбою, яка має сліди вологого залиття, площею 6,1 кв.м.; зіпсовано житлову кімнату, вкритою водоемульсійною фарбою, яка була вражена грибком а також шпалери, вражені грибком площею 15,0 кв.м. 30 листопада 2016 року вона знову звернулася до відповідача із заявою про негайне проведення відповідного ремонту покриття козирка та міжпанелевих швів над її квартирою, однак, її заява знову залишилася без належного реагування. 06 грудня 2016 року вона звернулася до відповідача із заявою про негайне проведення відповідного ремонту покриття козирка та міжпанелевих швів над її квартирою з метою термінового усунення існуючої проблеми та створення належних, здорових умов для проживання мешканців квартири, заява залишилася без реагування. 07 грудня 2016 року вона знову звернулась до відповідача із заявою про направлення відповідальної особи ЖЕД №407 для обстеження стану вказаної квартири та термінового проведення ремонту покриття козирка та міжпанелевих швів над квартирою. Згідно з актом про залиття, складеним комісією працівників ЖЕД № 407 від 13 грудня 2016 року у складі головного інженера ЖЕД №407 Шевченко Н.В., майстра з ремонту [PERSON], майстра т/д №1 [PERSON], залиття квартири виникло через покрівлю та стики панелей при дощових (снігових) опадах а саме: в кімнаті площею 15 кв.м., в коридорі площею 6,1 кв.м., в ванній кімнаті площею 2,0 кв.м. мають місце вологі сліди від залиття, грибок на стелі та стінах. За результатами розгляду її заяви до ДУ «КМЛЦ МОЗ України», листом №1794 від 25 листопада 2016 року їй було надано відповідь про те, що питання, висвітлені в зверненні, не відносяться до компетенції ВП Деснянський міжрайонний відділ ДУ «КМЛЦ МОЗ України» і направляється за належністю до комісійного розгляду для перевірки викладених у зверненні фактів та вжиття відповідних заходів реагування директору КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». Листом №103/32-8940 від 20 грудня 2016 року КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» підтвердило, що на час обстеження 13 грудня 2016 року квартири [ADDRESS] на стелі та стінах приміщення виявлено грибок. За результатами мікологічного обстеження приміщення за адресою: [ADDRESS] Науковим відділом біологічних досліджень Національного науково-дослідного реставраційного Центру України встановлено, що мікробіологічний стан повітря в обстежених приміщеннях за кількісними та таксономічними показниками незадовільний. 24 лютого 2017 року вона знову звернулася до відповідача з приводу катастрофічної ситуації, пов'язаної із значним ростом патогенних чорних плісневих грибів на стелі, стінах, за батареєю у її квартирі з вимогою негайно провести відповідний ремонт покриття козирка та міжпанелевих швів над квартирою [ADDRESS] з метою усунення існуючої проблеми та створення належних, здорових умов для проживання мешканців квартири, однак заява залишилася без відповіді. Згідно з локальним кошторисом на будівельні роботи № 2-1-1 від 19січня 2017 року, складеним атестованим інженером проектувальником атестаційної архітектурно-будівельної комісії - Шпаковою В.В., загальна вартість ремонтно-відновлювальних робіт, пов'язаних із залиттям квартири з урахуванням вартості матеріалів на момент проведення дослідження, становить 23 318, 81 грн.12 травня 2017 року вона звернулась до начальника ЖЕД №407 з претензією про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, однак їй було повідомлено, що з даною претензією вона повинна звернутися до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», тому що ЖЕД №407 не є юридичною особою. В той же день, вона звернулась до відповідача з претензією про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири в розмірі 23 318, 81 грн. Листом № 103/32-3956 від 02 червня 2017 року відповідач надав відповідь в якій повідомив, що згідно розпорядження від 10 листопада 2016 року №1102 виконавчого органу Київської міської ради «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу КМР (КМДА) від 29 січня 2016 року №40 «Про програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік», виконавцем робіт з капітального ремонту покрівлі її будинку було визначено КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція», у зв'язку з чим відповідачем було направлено лист до КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» щодо відшкодування збитків, нанесених її квартирі при залитті через покрівлю. Крім того, неправомірними діями відповідача їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, ігнорування письмових та усних звернень про прийняття термінових дій щодо усунення аварійної ситуації, переживаннях з приводу здоров'я мешканців квартири, а особливо немовля, порушення у зв'язку з цим звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, розмір якої вона оцінює в 5 000,00 грн. В жовтні 2017 року представником відповідача Дацюком І.І. було подано заперечення на позовну заяву з якої вбачається, що позов він не визнає в повному обсязі виходячи з наступного. Розпорядженням виконавчого органу КМР від 29 січня 2016 року за № 40, затверджена Програма економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік, якою відповідно до п. 4 було затверджено адресний перелік об'єктів капітального ремонту, який здійснюється на замовлення виконавчого органу КМР за рахунок коштів спеціального фонду бюджету м. Києва. Розпорядженням виконавчого органу КМР від 11 листопада 2016 року № 1102 «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу КМР від 29 січня 2016 року № 40 «Про програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік», були внесені зміни. Так, КП «Київжитлоспецексплуатація» було визначене виконавцем робіт з капітального ремонту покрівель будинку [ADDRESS] загальною вартістю 843,4 тис. грн. за кошти спеціального фонду міського бюджету, з терміном капітального ремонту жовтень-грудень 2016 року. Підприємство ремонт покрівлі не проводило, інформацію щодо кошторису, вартості робіт та акти виконаних робіт на підприємстві відсутні. В грудні 2017 року позивач надала пояснення на заперечення до позовної заяви з яких вбачається, що балансоутримувачем та виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в будинку [ADDRESS] є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», а тому він, у відповідності до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», зобов'язаний утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками), забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Вказала, що залиття її квартири сталося з вини робітників, які демонтували старий рубероїд, залишивши покрівлю оголеною на довгий час, що спричинило залиття внаслідок дощових (снігових) опадів. Ухвалою суду від 19 січня 2018 року клопотання представника відповідача про витребування доказів задоволено. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, стягнути з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на користь [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 23 318,81 грн., моральну шкоду в розмірі 5 000,00 грн. та судові витрати. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав в повному обсязі з підстав, викладених у письмових запереченнях. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд, вислухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку. Виходячи зі змісту положень ст.ст. 11, 15 ЦК України, цивільні права і обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право за судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст.16 ЦК України. За змістом зазначених норм, саме власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом, посвідченого державним нотаріусом 16-ої Київської державної нотаріальної контори Дорофеєвою Т.М., [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS] (а.с. 10). Позивач зазначає, що їй було завдано шкоду саме через неправомірні дії відповідача, працівники якого демонтували старий рубероїд, залишивши покрівлю будинку [ADDRESS] оголеною на довгий час, що спричинило залиття внаслідок дощових (снігових) опадів, через що квартиру позивача постійно заливало та остання несла збитки. В матеріалах справи наявні неодноразові звернення позивача до начальника ЖЕД № 407 з приводу направлення майстра дільниці для проведення обстеження стану її квартири (а.с. 11, 12), термінового здійснення капітального ремонту даху по всій площі над її квартирою (а.с. 13, 16, 19), термінового здійснення заходів з якісного провадження капітального ремонту по даху на всій площі над її квартирою та усунення наслідків аварійної ситуації безпосередньо в її квартирі (а.с. 14, 15), негайного проведення відповідного ремонту покриття козирка та міжпанельних швів над її квартирою (а.с. 21, 22, 23, 26). Крім того, позивач звернулася із заявою до ДУ «КМЛУ МОЗ України ВП «Деснянський міжрайонний відділ (філія) Лабораторних досліджень про проведення обстеження в своїй квартирі на предмет з'ясування безпечних умов проживання (а.с. 18). Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. В матеріалах справи наявний акт від 19 листопада 2016 року, затверджений начальником ЖЕД № 407 Волосковичем О.М. яким встановлено залиття квартири [ADDRESS] в м. Києві через покрівлю внаслідок дощових (снігових) опадів, зокрема, пошкоджено такі приміщення: зіпсовано стелю ванни, вкритою водоемульсійною фарбою, яка була вражена грибком площею 2,0 кв.м.; зіпсовано стелю коридору, вкритою водоемульсійною фарбою, яка має сліди вологого залиття, площею 6,1 кв.м.; зіпсовано житлову кімнату, вкритою водоемульсійною фарбою, яка була вражена грибком а також шпалери, вражені грибком площею 15,0 кв.м. (а.с. 17). Згідно акту від 13 грудня 2016 року, затвердженого начальником ЖЕД № 407 Волосковичем О.М., встановлено, що в квартирі [ADDRESS] виникло залиття через покрівлю та стик панелей при дощових (снігових) опадах, в кімнаті, площею 15 кв.м., в коридорі, площею 6,1 кв.м. та ванній кімнаті, площею 2,0 кв.м. мають місце вологі сліди від залиття, грибок на стелі та стінах (а.с. 24). Згідно відповіді заступника директора КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на звернення позивача [PERSON] вбачається, що на час обстеження 13 грудня 2016 року квартири [ADDRESS] в приміщенні коридору на стелі наявні сухі жовті плями від залиття та в кімнаті над вікном сірі плями (а.с. 25). Згідно результатів мікологічного обстеження квартири [ADDRESS], проведеного Національним науково-дослідним реставраційним центром України, мікробіологічний стан повітря в обстежених приміщеннях за кількісними та таксономічними показниками незадольвіний. Заспореність повітря, зокрема, кімнати - 84 колонії, що в перерахунку на 1 куб.м. становить 1092 КУО, що вдвічі перевищує умовну норму ВЗЗО у 500/куб.м., у пробах зі стін виявлено значну кількість життєздатних мікроорганізмів, вилучено від 95 до 790 КУО (а.с. 27-29). Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 квартири [ADDRESS], складеним атестаційною архітектурно-будівельною комісією, загальна вартість ремонтно-відновлювальних робіт, пов'язаних із залиттям вказаної квартири становить 23 318,81 грн. (а.с. 36-42). 11 травня 2016 року позивач звернулася до начальника ЖЕД № 407 з претензією про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, а 12 травня 2016 року - до начальника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» (а.с. 43-48). З листа головного інженера КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» вбачається, що згідно розпорядження від 10 листопада 2016 року за № 1102 виконавчого органу КМР «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу КМР від 29 січня 2016 року за № 40 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік», виконавцем робіт з капітального ремонту покрівлі будинку [ADDRESS] було визначено КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» (а.с. 49). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Розглядаючи спір про відшкодування заподіяної шкоди, суд повинен з'ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв'язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками. Відповідно до ст.ст. 76-80 ЦПК України, вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з'ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивач зобов'язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Крім цього, відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). При цьому обов'язок щодо обґрунтованості та доведеності розміру збитків покладається на позивача. Судом встановлено, що будинок [ADDRESS] перебуває на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач зобов'язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил. 29 січня 2016 року виконавчим органом КМР (КМДА) винесено розпорядженням «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва на 2016 рік». Зі змісту розпорядження виконавчого органу КМР (КМДА) № 1102 від 11 листопада 2016 року «Про внесення змін до розпорядження виконавчого органу КМР (КМДА) від 29 січня 2016 року № 40 «Про Програму економічного і соціального розвитку м. Києва за 2016 рік» вбачається, що будинок [ADDRESS] включений до адресного переліку капітального ремонту, який здійснюється за замовленням виконавчого органу КМР (КМДА) за рахунок коштів спеціального фонду бюджету м. Києва та визначено виконавця вказаних робіт - КП «Київжитлоспецексплуатація» (а.с. 104-108). 23 вересня 2015 року між КП «Дирекція з капітального будівництва та реконструкції «Київбудреконструкція» та ТОВ «НТЛ-Груп» укладено договір підряду № 772, предметом вказаного договору є виконання робіт з капітального ремонту покрівлі будинку [ADDRESS]. Початком виконання робіт є момент укладення договору, закінчення робіт є грудень 2015 року, датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником. Разом з тим, посилання представника відповідача на те, що затоплення квартири, власником якої є позивач, відбулося в момент виконання робіт з капітального ремонту покрівель в будинку [ADDRESS] суд не приймає до уваги, оскільки в жодному з актів, складених комісією внаслідок залиття квартири [ADDRESS], не вбачається, що затоплення сталося саме в момент проведення ремонтних робіт з капітального ремонту покрівлі у вказаному будинку, жодного доказу про те, що затоплення сталося саме в момент початку капітального ремонту покрівлі у вказаному будинку і затоплення сталося з вини незадовільного проведення ремонтних робіт або недбалого ставлення до вказаних робіт КП «Київжитлоспецексплуатація» відповідачем суду не надано. Крім того, суд приймає до уваги в якості належного доказу неодноразові письмові звернення позивача до начальника ЖЕД № 407 з приводу постійного (а саме понад рік) протікання даху в будинку [ADDRESS] та відсутності відповідного ізолюючого покриття на козирку над квартирою із зовнішньої сторони будинку, що є підтвердженням неналежного надання позивачу житлово-комунальних послуг та невиконання відповідачем функцій, покладених на нього згідно чинного законодавства. Як вказано в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. За таких обставин, враховуючи вищевикладені докази в їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося з вини відповідача, а саме в зв'язку з неналежним виконанням Комунальним підприємством своїх обов'язків як балансоутримувача, між заподіяною шкодою та неправомірними діями відповідача є прямий причинно - наслідковий зв'язок, а тому, завдана майнова шкода підлягає повному відшкодуванню за рахунок відповідача, в порядку ст. 1166 ЦК України. Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені в ст. 1167 ЦК України. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Відшкодування моральної (немайнової) шкоди служить виключно меті захисту особистих немайнових прав, які є абсолютними, право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зав'язку між порушенням та моральною шкодою. Вказані позивачем причини завдання їй моральної шкоди, спричинені залиттям квартири та поведінкою відповідача, об'єктивно не підтверджені жодним належним та допустимим доказом і не є підставою для відшкодування моральної шкоди за ст.ст. 23, 1167 ЦК України, тому суд приходить до висновку, про відмову в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», 3-я особа ЖЕД № 407 Дніпровського району про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття підлягає задоволенню частково, ухвалюючи рішення суд присуджує стягнути з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на користь [PERSON] в рахунок відшкодування матеріальної шкоди в сумі 23 318,81 грн., в іншій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають. В порядку ст. 141 ЦПК України, вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд присуджує стягнути з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на користь [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 640,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial