Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-13 00:00:00

До Вінницького міського суду Вінницької області в серпні 2017 року надійшов позов АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позов мотивовано тим, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 14.04.2015 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті http://privatbank.ua/terms/pages/70/ складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту АТ КБ «ПриватБанк» керувався п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Договору, на підставі яких відповідач при укладенні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 2.1.1.5.7. Договору. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30.08.2017 року відкрито провадженні у справі, призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 11.01.2018 року зупинено провадженні у справі до припинення перебування відповідача [PERSON] на військовій службі в зоні проведення антитерористичної операції. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30.07.2018 року провадження у справі поновлено. Згідно уточнених позовних вимог за порушення зобов`язання за кредитним договором та з урахування внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 09.05.2019 року має заборгованість 4581,75 грн., з яких: 795,05 грн. заборгованість за тілом кредита; 342,97 грн. заборгованість за простроченим тілом кредита; 2593,73 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 850,00 заборгованість за нарахованою пенею за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100,00 грн. Представник позивача надав заяву про розгляд справи без його участі із зазначенням, що позов підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, однак повідомлялася належним чином. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. При розгляді справи судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 14.04.2015 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті http://privatbank.ua/terms/pages/70/ складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Підписання даного договору є прямою і безумовною згодою позичальника щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, відповідно до п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг. У відповідності до ч. 1 ст. 1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до\~ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або за законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, - позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Однак, позичальником [PERSON] , в порушення своїх зобов`язань, визначених п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, не здійснено своєчасно погашення заборгованості за кредитом, відсотками, комісією, відповідно до умов договору. Згідно\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язань (неналежне виконання). Згідно розрахунку заборгованості за вищевказаним договором кредиту заборгованість відповідача станом на 09.05.2019 року становить 4581,75 грн., з яких: 795,05 грн. заборгованість за тілом кредита; 342,97 грн. заборгованість за простроченим тілом кредита; 2593,73 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 850,00 заборгованість за нарахованою пенею за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100,00 грн. Статтею 550 ЦК України\~передбачено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Згідно із\~статтею 551 ЦК України\~у випадку, коли предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства; розмір неустойки встановлений законом, може бути збільшений у договорі. Відповідно до ст. 610\~ЦК України порушення зобов`язання є його невиконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Статтею 611 ЦК України\~встановлено, що у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Частиною 1 ст. 1054\~ЦК України встановлено, що - за кредитним договором банк або інша кредитна установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, а саме з копії довідки від 05.10.2015 року № 2621 Військової частини - польова пошта [NUMBER] Сержант [PERSON] дійсно в період з з 15.04.2015 року по 22.06.2015 року безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районі/районах проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей. Відповідно до витягу з наказу командира військової частини [NUMBER] (по стройовій частині) від 24.07.2017 за № 145 сержант [PERSON] вважаєься таким, що вибув у відрядження\~ у розпорядження командувача ВДВ ЗС України (військова частина [NUMBER] м. Житомир) на 12 місяців з 25.07.2017 року для виконання службових (бойових) завдань у районах проведення АТО. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення оборонно-мобілізаційних питань під час проведення мобілізації» від 20.05.2014 року №1275-VII у Законі України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (Відомості Верховної Ради України, 1992 р., № 15, ст. 190 із наступними змінами) статтю 14 доповнили пунктом 15 такого змісту: «15. Військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов`язаним - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються». Верховний Суд у листі від 13.07.2018 року №60-1543/0/2-18 повідомив, що особливий період діє в Україні з 17.03.2014 року, тобто після оприлюднення Указу Президента України від 17.03.2014 року № 303/2014 «Про часткову мобілізацію». Президент України рішення про переведення державних інституцій на функціонування в умовах мирного часу не приймав. Отже, Верховний Суд дотримується правової позиції, згідно з якою особливий період в Україні діє. А тому, з огляду на наведене та виходячи зі змісту п. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», суд вважає неправомірним нарахування позивачем відповідачу з пені за прострочення зобов`язання та заборгованості за нарахованою пенею за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а тому в задоволенні позову в цій частині слід відмовити у зв`язку з безпідставністю. При цьому суд враховує, що відповідачем на виконання умов договору погашено заборгованість за тілом кредиту в сумі 11290,95 грн. та заборгованість по пені в сумі 11119, 14 грн. Таким чином, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. Враховуючи вищевикладене, а також\~ст. 16 ЦК України, згідно якої суд може захистити цивільне право або інтерес у спосіб, що встановлений договором або законом, суд приходить до висновку, що в даному випадку існують підстави та необхідність для захисту прав позивача, шляхом стягнення з відповідача на користь позивача, згідно договору б/н від 14.04.2015 року загальної суми заборгованості в розмірі 1138,02 грн., з яких: 795,05 грн. заборгованість за тілом кредита, 342,97 грн. заборгованість за простроченим тілом кредита. Згідно\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи положення ст. 141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 397,41 грн. пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, решту судового збору слід залишити за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: partial