Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-10 00:00:00

в серпні 2019 року представник позивача акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої позовні\~вимоги представник\~позивача обґрунтовує\~тим,\~що відповідно\~до укладеного\~договору №\~б/н\~від 04.03.2009\~року [PERSON] \~отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідач [PERSON] належним чином зобов`язання за кредитним договором не виконує, у зв`язку з чим у нього станом на 31.05.2019 року виникла заборгованість, загальна сума якої становить 68 533,04 гривень, та включає в себе заборгованість за кредитом 784,66 гривень; заборгованість по відсоткам за користування кредитом 63 608,71 гривні; заборгованість за пенею та комісією - 400,00 гривень; штраф (фіксована складова) 500,00 гривень; штраф (процентна складова) 3239,67 гривень. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 68 533,04 гривень та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 гривень. Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 19 серпня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання по справі. Представник позивача акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» в відкрите судове засідання не з`явився, в позовній заяві зазначив про розгляд справи у його відсутність. Відповідач [PERSON] у відкрите судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Представник відповідача адвокат Карамян Е.Ф. у відкрите судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення позовних вимог заперечує. Частиною 1 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази встановив такі обставини. Так, судом встановлено, і це вбачається з матеріалів справи, що 03 березня 2009 року між акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір шляхом оформлення і підписання відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку У заяві зазначено, що відповідач згоден з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг. Відповідно до розрахунку заборгованості за договором № б/н від 04.03.2009 року, наданому позивачем, [PERSON] порушував графік погашення заборгованості, кредит вчасно не сплачував, у зв`язку з чим станом на 31.05.2019 року, має заборгованість, в розмірі 68 533,04 грн, яка складається з 784,66 грн - заборгованості за кредитом (тіло кредиту); 63608,71 гривні - заборгованості по відсоткам за користування кредитом; 400,00 гривень - заборгованості за пенею та комісією; 500,00 гривень - штрафу (фіксована складова); 3239,67 гривень - штрафу (процентна складова) (а.с.7-9). Згідно із статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 634 Цивільного кодексу України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно з нормою ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Оскільки фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «Приватбанк» не повернуті, а відповідно до вимог частини другої статті 530\~ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, а тому він вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Враховуючи викладене, з відповідача на користь АТ КБ «Приватбанк» підлягає стягненню заборгованість за тілом кредиту в сумі 784,66 гривень. Що стосується позовних вимог щодо стягнення процентів за користування кредитом суд зазначає наступне. Відповідно до частини 1 статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). В анкеті-заяві позичальника від 04.03.2009 року встановлена базова процента ставка 3% на місяць, що загалом на рік становить 36%. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором № б/н від 31.05.2019 року проценти за користування грошовими коштами банк нараховував за ставкою 36% в період з 04.03.2009 року по 31 грудня 2012 року, за ставкою 30% в період з 01.01.2013 року по 29.08.2014 року, за ставкою 34,80% - з 01 вересня 2014 року по 31 березня 2015 року, з 01 квітня 2015 року по 31 травня 2019 року за ставкою 43,20%. Підвищення з 01 квітня 2015 року по 31 травня 2019 року процентної ставки до 43,2% річних суд вважає неправомірним, оскільки це виходить за межі узгодженого сторонами договору розміру процентів за користування грошовими коштами. Умови та Правила надання банківських послуг ПАТ КБ «Приватбанк», з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в заяві позичальника, яка безпосередньо підписана позичальником. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) приєднується до тих умов, з якими він безпосередньо ознайомлений. Роздруківка із сайту позивача не може виступати належним доказом, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони, яка може вносити відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування. Зазначений висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19). Матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Умови розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг ПАТ КБ «Приватбанк», а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та, зокрема, саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви, розмірах і порядках нарахування. Враховуючи, що базова процентна ставка складає 3% на місяць, тобто 36% на рік, з розрахунку 360 днів у році, що передбачено у договорі, щоденний процент становить 0,1%, тому заборгованість за процентами за період з 1 квітня 2015 року (часу збільшення процентної ставки) до 31 травня 2019 року (дата, станом на яку пред`явлено позовні вимоги) є добутком 784,66 грн. (заборгованість за тілом кредиту), 1521 днів (з 1 квітня 2015 року до 31 травня 2019 року включно) та 0,1% і становить 1193,47 грн. З огляду\~на викладене,\~заборгованість за\~процентами за\~весь період\~користування кредитом\~дорівнює 1597,83\~грн (сума 404,36 грн. до 1 квітня 2015 року та 1193,47 грн. після 1 квітня 2015 року). Щодо нарахування пені та штрафу, передбачених цим договором, суд враховує те, що згідно з ст. 2 Закону України\~від 2 вересня 2014 року «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції»\~на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Згідно з розпорядженням Кабінету\~Міністрів України\~від 2\~грудня 2015\~року N\~1275-р\~«Про затвердження\~переліку населених\~пунктів,\~на території\~яких здійснювалася\~антитерористична операція,\~та визнання\~такими,\~що втратили\~чинність,\~деяких розпоряджень\~Кабінету Міністрів\~України» смт. Новодонецьке м. Добропілля Донецької області віднесено до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. З матеріалів справи вбачається, що відповідач проживає за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується відповіддю виконавчого комітету Новодонецької селищної ради м. Добропілля № 02-27/824 від 15.08.2019 року (а.с.33). Таким чином у зв`язку з мораторієм на урахування пені та штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, комісія та пеня в загальному розмірі 400 гривень, штрафи в розмірі 500 гривень та 3239,67 гривень з відповідача стягненню не підлягають, так як з розрахунку заборгованості вбачається, що вони нараховані позивачем після 14 квітня 2014 року. З огляду\~на викладене,\~оцінюючи докази\~у їх\~сукупності,\~суд приходить\~до висновку,\~що позов\~необхідно задовольнити\~частково,\~оскільки відповідач\~належним чином\~не виконав\~зобов`язання\~за договором\~від 04.03.2009\~року,\~укладеним з\~позивачем,\~внаслідок чого\~виникла заборгованість\~перед позивачем,\~яка включає\~в себе:\~784,66\~гривень заборгованості\~за кредитом та 1597,83 грн заборгованості за процентами, що в сумі складає 2382,49 гривень. Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Крім цього, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 66,78 грн. На підставі наведеного,

Outcome: partial