Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-06 00:00:00

В січні 2014 року позивач через свого представника звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно. В ході розгляду справи в якості третіх осіб залучено [PERSON] та [PERSON]. В обгрунтування позову позивач зазначає, що [INFO] помер [PERSON], [INFO], який являється батьком позивача. Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме кваритира [ADDRESS], яка складається з 2 (двох) кімнат загальною площею 49, 40 кв.м., з них житлова площа 29, 60 кв.м., належність якої померлому підтверджується ордером на житлове приміщення № 101, виданого Виконавчим комітетом Мінської районної ради народних депутатів м. Києва від 11.03.1989 року та довідкою про повну сплату паєнакопичення за квартиру, виданою житлово-будівельним кооперативом «Знання» 16.07.2013 року № 490/13. Померлий був одружений на [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. Від спільного шлюбу мають доньку [PERSON], [INFO]. 05.03.1991 року подружжя розлучилося. Згідно свідоцтва про шлюб [NUMBER] від 11.09.2009 року [PERSON] одружилася з [PERSON] та змінила прізвище, ставши після одруження [PERSON] Користуючись своїм правом на прийняття спадщини позивач, 06.08.2013 року звернулася до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], однак провести оформлення свідоцтва про право на спадщину не виявилося можливим, у зв'язку з тим, що померлим за життя не зареєстровано право власності на квартиру. У зв'язку з зазначеним позивачу була надана довідка № 6064/02-14 від 06.08.2013 року про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] та роз'яснено право на звернення до суду для вирішення питання оформлення права власності на квартиру. Враховуючи вищевикладене позивач просила суд визнати за нею право власності на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON], а саме на квартиру [ADDRESS], яка складається з 2 (двох) кімнат, загальною площею 49, 40 кв.м., з них житлова площа 29, 60 кв.м. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надали до суду заяву про розгляд справи без їх участі. Треті особи в судове засідання не з'явилися, про розгляд справи повідомлялися судом належним чином та своєчасно, причини своєї неявки суду не повідомили. Суд вважає за можливе розглядати справу без участі нез'явившихся осіб. Суд вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази по справі встановив наступне. Як убачається з матеріалів справи, [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть. (а.с. 5) Померлий являється батьком позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження. (а.с. 9) В зв*язку з одруженням позивач змінила дошлюбне прізвище [PERSON] на [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про одруження. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з квартири [ADDRESS], яка складається з 2 (двох) кімнат загальною площею 49, 40 кв.м., з них житлова площа 29, 60 кв.м., належність якої померлому підтверджується довідкою про повну сплату паєнакопичення за квартиру, виданою житлово-будівельним кооперативом «Знання» 16.07.2013 року № 490/13. Як вбачається з довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об*єкти нерухомого майна кв.[ADDRESS] на праві власності не зареєстрована. 06.08.2013 року позивач звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], однак провести оформлення свідоцтва про право на спадщину не виявилося можливим, у зв'язку з тим, що померлим за життя не зареєстровано право власності на квартиру. У зв'язку з зазначеним позивачу була надана довідка № 6064/02-14 від 06.08.2013 року про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] та роз'яснено право на звернення до суду для вирішення питання оформлення права власності на квартиру. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред*явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Спадкоємцями першої черги померлого [PERSON] - є його донька [PERSON] та син [PERSON] Відповідно до довідки форми № 3 в спірній квартирі зареєстровані та проживають [PERSON] колишня дружина, [PERSON] - син, [PERSON] - дочка. Як вбачається з копії спадкової справи, [PERSON] звертаючись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини вказує, що крім неї, спадкоємцем передбаченим ст.1261 ЦК України, є син померлого - [PERSON], який спадщину прийняв фактично. Інших спадкоємців, передбачених ст. 1261 ЦК України немає. Звертаючись до нотаріуса з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, позивач також вказує спадкоємцем першої черги померлого [PERSON] - сина [PERSON], який спадщину прийняв фактично. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Стаття 1273 ч.1 ЦК України визначає, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Отже, судом встановлено, що спадкоємець першої черги померлого [PERSON] - [PERSON] на час відкриття спадщини після смерті батька спадщину прийняв фактично, заяв про відмову від неї в строки визначені законом не подав, а тому він не позбавлений можливості також оформити право власності на ? частину спірної квартири. В зв*язку з наявністю у спадкодавця двох спадкоємців першої черги, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково. Слід визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON], а саме на ? частину квартири [ADDRESS], яка складається з 2 (двох) кімнат, загальною площею 49, 40 кв.м., з них житлова площа 29, 60 кв.м. На підставі викладеного та

Outcome: partial