Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~В серпні 2019 року позивачка [PERSON] звернулися до суду із зазначеним позовом до [PERSON] , в якому виклали свої наступні вимоги. \~ \~ \~ \~Зазначала, що 28 квітня 2017 року вона домовилася з відповідачкою про намір в майбутньому укласти договір купівлі-продажу будинку, розташованого по [ADDRESS] у строк до 28 липня 2017 року. В рахунок оплати вартості будинку вона передала їй аванс в загальній сумі 8000 доларів США. \~ \~ \~ \~Посилаючись на те, що в подальшому [PERSON] ухиляється від укладення договору купівлі-продажу і аванс не повертає, тому просила стягнути з неї на свою користь зазначені кошти, а також 3% річних за прострочення зобов`язання в сумі 497,10 доларів США. Крім того просила стягнути відшкодування моральної шкоди в сумі 50000 грн., яку вона отримала через неукладення договору, непередачі їй у власність будинку та вимушене проживання в іншому орендованому житлі. \~ \~ \~ \~Відповідачка подала суду відзив, в якому заперечувала проти позову і просила відмовити в його задоволенні, вказуючи, що договір, укладений між ними про намір в майбутньому укласти договір купівлі-продажу є нікчемний, так як не був нотаріально посвідчений. Вона не ухилялася від укладення договору купівлі-продажу свого будинку, а позивачка сама не бажала укладати його, вказуючи він був в іпотеці. Але вона виконала всі кредитні зобов`язання, хоча й не має можливості укласти договір, оскільки за ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 18 січня 2018 року на будинок накладено арешт із забороною його відчуження. \~ \~ \~ \~Представником позивачки подано суду відповідь на відзив, в якому він вказав, що [PERSON] ніяких даних про перебування будинку в іпотеці не надавала і вона самостійно запропонувала укласти попередній договір щодо купівлі будинку. Також наполягала, що відповідно до судової практики сума коштів, які були передані [PERSON] в якості завдатку перед купівлею будинку є по своїй суті авансом і оскільки договір так і не був укладений, то кошти підлягають поверненню. \~ \~ \~ \~Своїм право на подання заперечення позивачка не скористалася. \~ \~ \~ \~В судове засідання, призначене на 06 лютого 2019 року відповідачка та її представник не з`явилися, про його час та місце були повідомлені належним чином, надала заяву, в якій просила перенести засідання на іншу дату через лікування, пов`язане з гіпертонічним кризом. \~ \~ \~ \~Її заява була задоволена і розгляд справи перенесено на 21 лютого 2020 року. \~ \~ \~ \~У призначений час вона знову не з`явилася на розгляд справи, надавши заву, в якій вказала, що з`явитися в засідання не має можливості, оскільки продовжує хворіти. Надала копію лікарняного листа, відповідно до якого вона перебувала на лікуванні по 06 лютого 2020 року. А також вказала, що підтверджуючі документи про продовження лікування нею будуть надані додатково. \~ \~ \~ \~В зв`язку з неявкою відповідачки судом було відкладено судове засідання з розгляду поданого позову на 04 березня 2020 року. \~ \~ \~ \~В призначений час та день на засідання з`явилася позивачка та її представник, а відповідачка не з`явилася, однак остання надала заяву з проханням відкласти розгляд справи на іншу дату, так як хворіє і не може з`явитися на засідання. В заяві знову вказала, що документи про підтвердження хвороби будуть надані додатково. \~ \~ \~ \~Суд не визнав цю заяву обґрунтованою, оскільки нею не було підтверджено дійсність хвороби як підтвердження поважності неявки на засідання 04 березня, так і на минуле засідання 06 лютого 2020 року. \~ \~ \~ \~Суд прийшов до думки, що оскільки відповідачкою не було підтверджено поважність неявки на останні два засідання з розгляду позовних висунутих до неї, то і підстав для подальшого відкладення розгляду справ немає. Суд вирішив, що непідтвердження поважної відсутність і явки на засідання суду є спробою навмисного і безпідставного затягування розгляду справи. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали та просили задовольнити. \~ \~ \~ \~Суд, вважаючи за можливе здійснити розгляд справи за відсутності відповідачки, оскільки вважає її неявку неповажною, дослідивши та оцінивши докази в справі, в межах заявлених вимог та на підставі наданих доказів, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Згідно з\~матеріалами справи\~08 квітня 2017 року між [PERSON] та [PERSON] укладено попередній договір про укладення в майбутньому договору купівлі-продажу, за умовами якого на виконання намірів укласти до 28 липня 2017 року договір купівлі-продажу житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Ціна вказаного нерухомого майна визначена сторонами у розмірі 8000 доларів США. \~ \~ \~ \~Відповідно до договору завдатка, укладеного між ними того ж дня, [PERSON] передала [PERSON] 8000 доларів США. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 3.3. попереднього договору якщо продавець не виконає своїх обов`язків, то зобов`язується повернути покупцю всю виплачену суму на протязі трьох днів. \~ \~ \~ \~У передбачений попереднім договором строк сторони не уклали договір купівлі-продажу вказаного нерухомого майна. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. \~ \~ \~ \~Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, якими є договори та інші правочини; створенням літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; в завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти. \~ \~ \~ \~Основними видами зобов`язань є договірні зобов`язання тобто такі, що виникають на підставі договорів. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~З огляду на ч 1-2 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. \~ \~ \~ \~Як слідує зі змісту ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, - у письмовій формі. \~ \~ \~ \~З аналізу вказаних правових норм випливає, що всі договори (договір купівлі-продажу, попередній договір) щодо об`єкту нерухомості, а саме житлового будинку з господарськими будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS] , між сторонами, в разі досягнення ними згоди щодо істотних умов договору, повинні бути укладені в письмовій формі з обов`язковим подальшим нотаріальним посвідченням. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2 ст. 215 ЦК України недотримання цих умов призводить до нікчемності такої угоди. \~ \~ \~ \~Завдаток є додатковим зобов`язанням з метою стимулювання виконання основного зобов`язання і може встановлюватися тільки по відношенню до дійсних вимог, які містяться в головному зобов`язанні. Без укладення основного зобов`язання неможливе укладення забезпечувального зобов`язання. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, на відміну від завдатку, аванс - це лише спосіб платежу. Він не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати, яка підлягає поверненню у випадку не виконання зобов`язання. \~ \~ \~ \~Правила статті 570 ЦК України поширюються\~на випадки, коли договір було укладено, але одна із сторін ухиляється від його виконання. \~ \~ \~ \~Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору купівлі-продажу. \~ \~ \~ \~У тих випадках, коли сторони домовилися укласти договір, але належно його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі, повертаються в тому ж розмірі, в якому вони видавалися, оскільки, відповідно до ч. 2 ст. 570 ЦК України вони є авансом, який повертається в тому ж розмірі, в якому видавався у відповідності до ч.1 ст. 1212 ЦК України, як безпідставно набуте майно. \~ \~ \~ \~Оскільки договір купівлі-продажу об`єкта нерухомого майна житлового будинку за своєю формою та змістом відповідав би вимогам закону, між сторонами у справі укладено не було, а сторони лише домовилися укласти такий договір у майбутньому, передана позивачкою відповідачці грошова сума в розмірі 8000 доларів США. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 99 Конституції України грошовою одиницею України є гривня. \~ \~ \~ \~Гривня є законним платіжним засобом на території України. \~ \~ \~ \~Іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом (частини перша, друга статті 192 ЦК України). \~ \~ \~ \~Такі випадки передбачені статтею 193, частиною четвертою статті 524 ЦК України, Законом України від 16 квітня 1991 року № 959-XII «Про зовнішньоекономічну діяльність», Декретом Кабінету Міністрів України від 19 лютого 1993 року № 15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю», Законом України від 23 вересня 1994 року № 185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті». \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 524 ЦК України зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 533 ЦК України грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях. \~ \~ \~ \~Отже, гривня як національна валюта вважається єдиним законним платіжним засобом на території України. \~ \~ \~ \~Разом з тим частина друга статті 533 ЦК України допускає, що сторони можуть визначити в грошовому зобов`язанні грошовий еквівалент в іноземній валюті. \~ \~ \~ \~У такому разі сума, що підлягає сплаті за зобов`язанням, визначається в гривнях за офіційним курсом НБУ, встановленим для відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не передбачений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Тому суд вважає необхідним визначити стягнення сум в національній валюті України гривні. \~ \~ \~ \~Виходячи із тієї обставини, що умовами попереднього договору між сторонами було домовлено, що у разі неукладення договору до 28 липня 2017 року відповідачка зобов`язана повернути всі отримані кошти на протязі трьох днів, тому слід розрахувати суму повернення коштів по курсу НБУ на 01 серпня 2017 року, який складає 25,854 грн. за 1 долар США. Сума коштів, які підлягають поверненню в національній валюті складає 206832 грн = 8000 доларів США х 25,854 грн. \~ \~ \~ \~Виходячи з цієї суми суд розраховує і 3% річних, які вона повинна повернути позивачці за період прострочення зобов`язання за 856 дня з 01 серпня 2017 року по 04 грудня 2019 року (в межах позовних вимог) 206832 х 3% / 100% / 365 х 865 дня = =14551 грн. 91 коп. \~ \~ \~ \~Що ж стосується вимоги про відшкодування моральної шкоди, то суд не вбачає можливим їх задовольнити, оскільки відшкодування можливих понесених моральних страждань умовами договору передбачено не було. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, понесені нею, а оскільки вона була звільнена від сплати судового збору ухвалою суду від 01 листопада 2019 року, то з відповідачки судовий збір підлягає стягненню,на користь держави. Враховуючи викладене,

Outcome: approved