Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-16 00:00:00

В травні 2014 року позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: [PERSON], Головне управління юстиції в м. Києві, Житлово-будівельний кооператив «Молодіжний» про визнання права власності в порядку спадкування. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер його дідусь [PERSON], який склад заповіт на [PERSON]. Після смерті дідуся відкрилась спадщина на 2-х кімнатну квартиру [ADDRESS]. Згідно довідки ЖБК «Молодіжний» дідусь являвся власником вказаної квартири, повністю вніс пайовий внесок на квартиру, але як член кооперативу за одержанням свідоцтва про право власності не звернувся. Бабуся [PERSON], яка має право на обов'язкову частку у спадщині, від своєї частки відмовилась. Нотаріус відмовила видати свідоцтво на спадщину, оскільки дідусі за життя не одержав свідоцтво про право власності. Просив суд, визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом. Під час розгляду справи за клопотанням позивача третю особу [PERSON] виключено з числа третіх осіб. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали посилаючись на обставини викладені у позовній заяві та просили їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, направив до суду письмові пояснення, у яких зазначив, що Київська міська рада є неналежним відповідачем, оскільки є спадкоємець за законом дружина спадкодавця. Просить суд прийняти рішення, згідно норм чинного законодавства та слухати справу у відсутність представника. Представник третьої особи Головного управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, надіслали до суду копію спадкової справи та письмові пояснення, в яких зазначив, що оскільки правовстановлюючий документ померлого на спадкове майно, спадкоємцем не було надано до нотаріальної контори, нотаріус немає підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину. Представник третьої особи ЖБК «Молодіжний» в судове засідання не з'явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Вислухавши пояснення позивача та його представник, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Перевіряючи обставини у справі судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], який 24.10.2007 року склав заповіт, відповідно до якого все своє майно де б воно не було та з чого б воно не складалось заповідає [PERSON] (а.с.5-6). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина до складу якої входить 2-х кімнатна квартири [ADDRESS]. Як вбачається з спадкової справи № 416/2013 року, 27.08.2013 року [PERSON] подав заяву до Сьомої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини померлого [PERSON] за заповітом, посвідченого Четвертою київською нотаріальною конторою 24.10.2007 року за реєстровим номером 2-9110. Дружина померлого [PERSON], якій належить обов'язкова частка у спадщині, спадщину не прийняла внаслідок смерті. Таким чином, [PERSON] є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON]. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про нотаріат», нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за Сьома київська державна нотаріальна контора відмовила у видачі свідоцтва на спадщину [PERSON] заповітом перевіряє факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна. Нотаріус також перевіряє коло осіб, які мають право на обов'язкову частку в спадщині. Згідно пп. 4.15 п. 4 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Судом встановлено, що, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно померлого [PERSON], а саме на квартиру [ADDRESS], Сьома київська державна нотаріальна контора не видав спадкоємцю [PERSON] свідоцтва про право на спадщину (а.с.8). Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Як вбачається з довідки № 1-431 виданої ЖБК «Молодіжний», [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] і повністю вніс пайові внески на квартири. Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України, у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Крім того, відповідно до довідки № 12 від 25.07.2013 року виданої ЖБК «Молодіжний» [PERSON] був власником особового рахунку вказаної житлової площі (а.с.12). Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Пунктом 8 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, У разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки факт належності померлому квартири знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, а тому позов є підставним та обґрунтованим. На підставі викладеного,

Outcome: approved