Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-16 00:00:00

В серпні\~2019\~року керівник\~Дніпропетровської місцевої\~прокуратури №3\~звернувся в\~інтересах держави\~в особі\~Обухівської селищної\~ради Дніпровського\~району Дніпропетровської\~області до\~ [PERSON] про\~відшкодування матеріальних\~збитків,\~завданих внаслідок\~вчинення кримінального\~правопорушення,\~в якому\~просив стягнути\~з [PERSON] \~на користь\~держави в\~особі Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області матеріальну шкоду, завдану кримінальним правопорушенням в розмірі 38728 грн. 66 коп. Прокурор Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 Рожко Д.І. надав суду заяву про розгляд справи без його участі; позовні вимоги підтримав та промив задовольнити, проти заочного рішення не заперечував (а.с.50). Представник Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням (а.с.47). Відповідач [PERSON] про час та дату судового розгляду повідомлений в порядку ч. 1 ст. 130 ЦПК України, що підтверджується поштовим повідомленням (а.с.49), у судове засідання свого законного представника не направив, відзив на позов не надав. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача, суд вважає можливим розглядати справу при заочному розгляді справи за відсутності відповідача, що відповідає положенням ст. 223, 280 ЦПК України. Будь-які заяви чи клопотання від відповідача до суду не надходили. Представник третьої особи Державного підприємства «Дніпропетровське лісове господарство» у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями (а.с.37,48). Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Встановлено, що 14 лютого 2018 року близько о 20-00 год. [PERSON] діючи з особистих мотивів, з метою незаконної порубки деревини для використання її в побутових потребах, прибув на територію виділу №2 кварталу №4 Кіровського лісництва ДП «Дніпропетровське лісове господарство», де проростали насадження дерев акації білої. Діючи протиправно [PERSON] в порушення вимог Лісового кодексу України, Санітарних правил у лісах України, затверджених постановами Кабінету Міністрів України № 555 від 27.07.1995 року, №449 від 23.04.1996 року, №724 від 12.05.2007 року, №761 від 23.05.2007 року і №655 від 23.07.2008 року, не маючи відповідного дозволу (лісорубного квитка або ордеру), знаходячись на території вищевказаного лісництва, за допомогою бензопили «Технопром МБП-5500», умисно спиляв, тобто відділив від кореня три дерева білої акації, діаметр пеньків яких складає 39 см., 40 см. і 44 см. Крім того, 25 березня 2018 року близько о 19-00 год. [PERSON] , прибувши на територію виділу №6 кварталу №3 Кіровського лісництва ДП «Дніпропетровське лісове господарство» з тією ж метою, за допомогою заздалегідь підготовленого приладдя - бензопили «Технопром МБП-5500» умисно спиляв, тобто відділив від кореня одне дерево білої акації з діаметром пенька 53 см. Внаслідок своїх незаконних дій [PERSON] спричинив шкоду навколишньому природному середовищу (лісовим запасам України) у розмірі 38729 грн. 66 коп., що підтверджується висновком експерта №12/11.1/11.2/43 від 27.04.2018 року Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України (а.с.25-26). Вироком Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29 листопада 2018 року (а.с.14-17), [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, яке полягає у незаконній порубці лісових насаджень на території Обухівської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, та яким державі завдано матеріальну шкоду в сумі 38728,66 грн. Також, вказаним вироком стягнуто з [PERSON] завдану матеріальну шкоду в сумі 38728,66 грн. на користь ДП «Дніпропетровське лісове господарство». Однак, ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 05 червня 2019 року (а.с.18-22), вищевказаний вирок Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29 листопада 2018 року відносно [PERSON] скасовано, кримінальне провадження за обвинувачення [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України закрито на підставі п. 4 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з декриміналізацією кримінального правопорушення, відповідно позов залишено без розгляду. Набрання чинності закону яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою є нереабілітуючою обставиною. Нереабілітуючі підстави означають, що стосовно особи зібрано достатньо доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак через певні обставини кримінальне провадження щодо цієї особи виключається. Однак, шкода завдана особою підлягає до відшкодування. Відповідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. У ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. У ст. 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. За вимогами ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність, відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев, чагарників. Згідно ст. 107 Лісового кодексу України громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку визначених законодавством України. Як вбачається з положень ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою цивільно-праву відповідальність згідно з законами України. Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» (ст. ст. 68, 69 Закону) передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно наданого Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області розрахунком розміру шкоди заподіяної державі внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту під час незаконного випилу дерев на території кварталу №3 виділу №6 Кіровського лісництва ДП «Дніпропетровське лісове господарство» складає 38728,66 грн., що підтверджується листом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №3-3169-5-3 від 23 квітня 2018 року (а.с.23-24). Відповідно до листа Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі Дніпропетровської області від 24 липня 2019 року №02-06-06/474 кошти на рахунок [NUMBER] у період з квітня 2018 по 24 липня 2019 року від [PERSON] не надходили (а.с.28). За змістом ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи те, що закриття кримінального провадження на підставі п. 4 ч. 1\~ст. 284 КПК України, не є реабілітуючими підставами, вказане не перешкоджає стягненню з [PERSON] матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. За таких обставин, понесені матеріальні збитки, завдані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, підлягають відшкодуванню особою яка вчинила злочин, тобто [PERSON] . Частиною 1 ст. 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. У відповідності до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Позивач при поданні позову до суду був звільнений від сплати судового збору, тому з відповідача [PERSON] в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 2102 грн.

Outcome: approved