Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-07 00:00:00

В серпні 2020 року представник позивачів звернувся до суду з позовом, який в подальшому уточнив та доповнив, де зазначив, що позивачі працювали у ПрАТ «ММК ім.Ілліча» вантажниками, зайнятими на розвантажені гарячого агломерату на бункерах (дільниця вивантаження і очищення вагонів на станції Бункери) цеху експлуатації управління залізничного транспорту. Наказом керівника підприємства за №370 від 19.05.2020 року позивачі були притягнуті до дисциплінарної у вигляді догани та позбавлені премії за підсумками роботи за травень 2020 року. Наказом від 15ю06.2020 року позивачу [PERSON] оголошена догана. Наказом керівника №378 від 20.05.2020 року позивачі були притягнуті до матеріальної відповідальності у розмірі прямого дійсного збитку, але не більше середнього місячного заробітку за збиток заподіяний підприємству у сумі 425297,44 грн. За травень 2020 року позивачі були позбавлені 100% премії, а починаючи з червня 2020 року по жовтень 2020 року з їх заробітної плати утримувалися кошти для погашення збитків, нанесених відповідачу. За даними наказами позивачі були притягнуті до дисциплінарної та матеріальної відповідальності за те, що 07.05.2020 року о 01:45 годині при пересуванні порожньої агломерації вертушки в кількості 24-х вагонів при тепловозі №0002 залізничною колією №3 станції Бункери був допущений схід з рейок 3-х аглохопперів з наступними пошкодженнями рухомого складу і верхньої будови залізничної колії, в результаті чого було припинено транспортне обслуговування станції Банкери. У наказах вказано, що причиною сходу рухомого складу є налипання залишку вантажу на внутрішній борт хопера після вивантаження, потрапляння якого при русі по залізничній колії призвело до утворення негабаритного місця і подальшого сходу з рейок рухомого складу. Вважає накази підприємства незаконними та такими, що підлягають скасуванню, а утримані відповідачем кошти підлягають стягненню на користь позивачів з тих підстав, що у даних наказах незрозуміло на підставі чого відповідач дійшов висновку, що причиною сходу вагонів з рейок послугувало саме налипання залишку вантажу на внутрішній борт хопера після вивантаження, потрапляння якого при русі по залізничній колії призвело до утворення негабаритного місця і подальшого сходу з рейок рухомого складу. З боку позивачів ними були дотримані та виконанні у повному обсязі трудові обов`язки, які передбачені робочою інструкцією, заперечують свою вину у заподіянні збитків. В обов`язки позивачів, як вантажників, не входить огляд вагонів на технічно придатний стан для його експлуатації та їх укомплектація. Наголошує, що вагони були технічно несправними та не укомплектовані. При винесені оскаржуваних наказів комісія по розслідуванню причин сходу не перевіряла вагони на їх відповідність технічним вимогам та не розглядали це в якості причини сходу вагонів з рейок. У оскаржуваних наказах підприємство не встановило ступінь вини кожного робітника, що саме вони порушили та у чому полягає їх вина, у яких конкретно діях. Накази містять лише загальні формулювання без посилань на конкретні порушення, які скоїв кожен з працівників. Також припускає, що залишки агломерату на коліях могли утворитися внаслідок дій (бездіяльності) попередньої зміни (бригади). У своїх наказах підприємство безпідставно не взяло до уваги пояснення позивачів щодо відсутності вини у вчинені порушення трудової дисципліни, а також щодо технічних несправностей вагонів, та формально провів розслідування, не перевіривши технічні причини сходу вагонів з рейок, не відібрав пояснення від оглядачів вагонів, у зв`язку з чим необґрунтовано притягнув позивачів до дисциплінарної та матеріальної відповідальності. Також представник позивачів звертає увагу на відсутність в наказах обґрунтованого розрахунку з чого саме складається матеріальний збиток, який був завданий підприємству, та чим він підтверджується, а також на непредставлення доказів їх заподіяння. Не надано доказів, яке саме майно було пошкоджено (які саме вагони, деталі, механізми), чи знаходилось вказане майно на балансі відповідача, чи був відповідач власником або користувачем пошкодженого майна та на якій правовій підставі, у чому вина кожного з позивачів, які конкретно порушення допущено з їх боку, ступінь їх вини та пропорційні їй частка загальної шкоди; в якій конкретно обстановці заподіяно шкоду, чи були створені умови, які забезпечували б схоронність матеріальних цінностей і нормальну роботу з ними; чим підтверджується вартість матеріалів і послуг за проведення відновлювальних робіт. Крім цього вказував, що позивачі не єдині з вантажників, хто працював у бригаді №2 в зазначену зміну, однак до матеріальної відповідальності були притягнуті лише позивачі. Крім цього зазначає, що позивачі не писали ніяких заяв щодо утримання розміру збитку з їх заробітної плати, а тому підприємство, у відповідності до вимог статті 136 КЗпП, повинно було звернутися до суду для стягнення суми збитків, а не в односторонньому порядку утримувати з заробітної плати позивачів кошти в рахунок погашення матеріальної шкоди. На підставі цього просив: - визнати незаконним та скасувати п.7, 8 та 9 наказу ПрАТ «ММК ім. Ілліча» №370 від 19.05.2020 року про схід з рейок вагонів на ст. Бункер; - визнати незаконним та скасувати п.1 наказу ПрАТ «ММК ім. Ілліча» від 15.06.2020 року за №26-кц про накладення дисциплінарних стягнень; - визнати незаконним та скасувати наказ ПрАТ «ММК ім. Ілліча» №378 від 20.05.2020 року про схід з рейок рухомого складу, що спричинило непродуктивні витрати по відновленню транспортного обслуговування станції Бункера, ремонту вагона -хопера та притягнення вантажників, зайнятих при розвантаженні гарячого агломерату на бункерах, до матеріальної відповідальності; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] необґрунтовано утримані кошти за період з червня по жовтень включно 2020 року у сумі 19447,42 грн.; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] необґрунтовано утримані кошти за період з червня по жовтень включно 2020 року у сумі 20669,40 грн.; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] необґрунтовано утримані кошти за період з травня по жовтень включно 2020 року у сумі 29581,76 грн.; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] необґрунтовано утримані кошти за період з липня по вересень включно 2020 року у сумі 13789,43 грн.; - стягнути з відповідача на користь [PERSON] необґрунтовано утримані кошти за період з травня по жовтень включно 2020 року у сумі 22809,71 грн. - стягнути з відповідача на користь позивачів судові витрати. Представник позивачів в судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та пояснив, що в ніч з 06 травня 2020 року на 07 травня 2020 року з 19:00 працював у нічній зміні вантажником та з колегами у кількості 8 вантажників проводили вивантаження агломерату з вагонів-хопрів, які були подані під вивантаження. Приблизно о 01:00 годині ночі вони здійснили вивантаження 24 вагонів, перевірили відсутність в них агломерату, повідомили про виконану роботу та відправили вагони. Згодом, коли вагони пройшли від вхідного світлофора 200 м, по рації вони почули, що відбувся сход вагонів з рейок та вантажники пішли до місця сходу вагонів та побачили перекинуті вагони. Великих розмірів негабариту агломерату на коліях він особисто не бачив. В їх обов`язки, як вантажників, не входить огляд вагонів. У вивантажені вагонів брали участь лише позивачі, а також [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Вказував на незадовільний стан вагонів, через які відбуваються просипі. Не може пояснити причину сходу вагонів, оскільки на коліях все було прибрано. Свою вину у заподіяння збитків не визнає. Вказує, що з боку керівника [PERSON] був слабкий контроль за очищенням під`їзних шляхів. Хоча наполягає, що залізні колії були чисті та вони завжди прибирали свою частину зони відповідальності, яка простягає до вхідного світлофору. Позивач [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що в ніч з 06 травня 2020 року на 07 травня 2020 року з 19:00 працював у зміні вантажником та відбувся схід вагонів-аглохопрів з залізничних колій. В ту зміну працювали всього 13 вантажників. Прибули із аглофабрики 24 вагони та були розділені на два складу - по 12 вагонів, при розвантаженні яких були задіяні 8 вантажників. До цього також було розвантажено два склади вагонів. Після вивантаження переконались, що вагони чисті, залишків агломерату не було, по закінченню очистки вагонів повідомили чергового по станції - [PERSON] та начальника станції [PERSON], щоб прибрали вагони. Бригадиром був [PERSON] . Стверджує, що начальник району - [PERSON] зобов`язаний був слідкувати за станом залізничних колій. Для цього є спеціальна техніка - кран-щітка. В ту ніч на коліях були залишки агломерату, але просипі були незначні. Мокрий агломерат може наліпати на стінках вагонів. Але вагони в кінці завжди оглядають та очищують від залишків. Всю негабаритну просип вантажники прибирають, але в той момент її не було. Причиною сходу агло-хопрів вважає швидкість руху складу вагонів, просипі агломерату, їх не прибирання та неналежна якість колій. Після виходу із лікарняного позивачу був зачитаний оскаржуваний наказ та з ним він був ознайомлений. Позивач [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що в ніч з 06 на 07 травня 2020 року він працював розвантажником у нічну зміну та отримав змінне завдання від бригадира по очистці решіток бункерів. Всього в бригаді працювало 13 осіб, але в той час розвантаженням складу вагонів займалося 8 ватажників, до складу яких входив також і позивач [PERSON] . Після розвантаження агло-хоперів позивач повинен був переконатися у відсутності залишків агломерату, якого не було встановлено в той момент і була дана команда від бригадира [PERSON] черговому по станції «Бункера» на відправку вагонів. Після цього склад вийшов за територію і проїхавши близько 200 метрів повідомили про схід вагонів з залізничних колій. Вказував, що їх зона відповідальності станції «Бункера» до вихідного світлофору. Причиною сходу вагонів вважає поганий стан агловозів, на які вантажники неодноразово скаржились керівництву підприємства. При цьому відзначив, що вагони на розвантаження приходять завжди зачиненими. Трапляються випадки налипання агломерату на стінках вагонів, але позивачі вантажники виламують їх ломами. Також часті випадки, коли вагони після розвантаження відправляються із незачиненими люками, оскільки не вдається їх зачинити через неналежний технічний стан. Про такі випадки вони повідомляють бригадира. В той день залізничні колії були зачищені. Позивач [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що в ніч з 06 на 07 травня 2020 року він працював на розвантаженні агломерату. Біля 02:00 години ночі їх повідомили про сход вагонів з залізничних колій. Після чого бригадир пішов дивитись місце сходу вагонів. Зранку їм повідомили, що причиною сходу вагонів була наявність негабариту агломерату на коліях, та попросили надати письмові пояснення за цим випадком. В ту зміну всього працювало 13 осіб, але саме той склад, який зійшов з рейок, розвантажували 8 осіб, та в їх числі були і позивачі. Порядок виконання робіт вантажника полягає в тому, що після прибуття складу вагонів -хопрів за вхідний світлофор вони становляться на бункера. Вантажники відчиняють люки, розвантажують вагони, зачищають їх, перевіряють залишки, при необхідності відламують залишки ломом. В ту ніч вони виконали належним чином свої обов`язки та все перевірили. Зоною відповідальності вантажників є територія до вхідного світлофора на залізничних коліях. Причиною сходу вагонів вважає неналежний технічний стан вагонів та постійний просип з них. За технічними причинами вагони не зачинялися і про такі випадки повідомляли чергового. Представник відповідача позовні вимоги не визнав, у представленому відзиві зазначив, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] з 19:30 години 06.05.2020 року по 07:30 години 07.05.2020 року працювали у зміні на дільниці вивантаження і очищення вагонів на станції Бункера цеху експлуатації управління залізничного транспорту ПрАТ «ММК ім. Ілліча» на посаді вантажники зайняті на розвантажені гарячого агломерату на бункерах. Позивачі були ознайомлені з посадовою інструкцією та умовами праці на підприємстві, правилами внутрішнього трудового розпорядку. 07.05.2020 року о 01:45 на території доменного цеху при відправленні порожнього агломераційної вертушки в кількості 24-вагонів при тепловозі №0002 по залізничній колії №3 станції Бункера був допущений схід з рейок 3-х аглохопперів, внаслідок чого були допущені простої і тихі ходи доменних печей, а також були пошкодженні стрілочні переводи і пристрої СЦБ. 07.05.2020 року для з`ясування причин сходження з рейок рухомого складу керівником було видано розпорядження № 94/3, яким було призначено відповідну комісію. За результатами розслідування комісією складено акт розслідування брака в роботі від 07.05.2020 року, де зазначено, що «щлях технично справний, на залізничній колії № 3 зліва по ходу потяга мається просип горячого агломерату 1 - 1,5 тон. У висновку комісії зазначено, що в результаті наявності на лівому борту аглохопера № 6138 налиплого агломерату при русі відбулося його падіння на залізничну колію № 3, що і призвело до відсутності габариту і сходу з рейок трьох аглохоперов». Також встановлено, що при огляді порожньої агломераційної вертушки 41 «Б» після її вигрузки та сходу хоперів № 6138, 19331, 58842535, в складі цієї ж вертушки виявлено ще 7 хоперів (вагонів) на наклоній торцевії частині та на ходовій частині візків яких також виявлено залишки агломерату, на місці схода на коліях також виявлені свіжі залишки агломерату више головки колії. Горячий агломерат в розмірі 1000 - 1500 кг., не міг виникнути з течі відкритих хоперів, що свідчить про невиконання позивачами своїх функціональних обовязків в частині повного і якісного вивантаження гарячого агломерату з вагона-хоппера. 08.05.2020 року складено Акт по розслідуванню причин сходу рухомого складу 07.05.2020 року о 01-45 год. в якому зазначено, що причиною позапланового простою - непродуктивного простою локомативом № 0002 і агломераційної вертушки в складі 24-х аглохоперов №№ 6138, 19331, 58842535 через наявність залишку горячого агломерату на внутрішньому борту хопера після вивантаження, попадання якого при русі на залізничну колію призвело до утворення місця негабариту і подальшому сходу з рейок рухомого складу. Комісією встановлено, що бригада, під керівництвом бригадира вантажників, зайнятих на розвантажуванні гарячого агломерату, під контролем змінного майстра [PERSON] , виробляла вивантаження агломераційної вертушки № 41Б. При цьому бригада в порушення вимог п. 3.2.2. РІ 54.03.52 не зробила якісне вивантаження і очищення внутрішньої поверхні кузова вагонів і остатків вантажу. Більш того, при огляді хоперів агломераційної вертушки № 41Б після її вивантаження було виявлено 7 хоперів із залишками агломерату на похилій торцевій частині всередині кузова, а так само 11 аглохопперів із залишками агломерату на ходових частинах візків, про що складено акт огляду агломераційної вертушки № 41Б. При огляді місця сходу рухомого складу комісією було виявлено наявність залишків гарячого агломерату, що просипався з кузова аглохопперов вертушки № 41Б і привів до утворення негаборітного місця, що стало причиною сходження. Дана подія стала можливою внаслідок неналежного виконання функціональних посадових обов`язків з боку бригади вантажників, зайнятих на розвантаженні гарячого агломерату на бункерах [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] . Посилаючись на робочу інструкцію позивачів, стверджує, що працедавцем були виявлені факти, які свідчили про неналежне виконання позивачами своїх функціональних та посадових обов`язків у зв`язку із чим 19.05.2020 року видано наказ № 370 «Про схід з рейок вагонів на станції Бункера», яким за неналежне виконання без поважних причин покладених на працівників обов`язків, передбачених п. п. 3.2.2, 5.1, 5.4 робочої інструкції, що виразилося в неякісному вивантаженні і очищенні внутрішньої і зовнішньої поверхні вагонів від перевезеного вантажу, що призвело до просипі цього вантажу на залізничну колію, і, як наслідок, до сходу з рейок аглохопперів, вантажникам, зайнятим на розвантаженні гарячого агломерату на бункерах позивачам, оголошено догану і позбавлено 100% премії за підсумками роботи за травень 2020 року, кожного. 15.06.2020 року видано аналогічний наказ № 26-ку відносно позивача [PERSON] . Притягнення позивачів до матеріальної відповідальності відбулось в межах середнього місячного заробітку. Вказуючи про правомірність видання вищевказаних наказів посилається на норми чинного законодавства, зокрема ст.21, 29, 97, 139, 140, 142, 147- 149 КЗпп, а також локальні нормативні акти: робоча інструкція позивачів та положення про оплату праці та преміювання працівників. На підставі цього просив відмовити у позові. Вислухавши представників сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] з 19-30 год. 06.05.2020 року по 07-30 год. 07.05.2020 року працювали у нічній зміні на дільниці вивантаження і очищення вагонів на станції Бункера цеху експлуатації управління залізничного транспорту ПрАТ «ММК ІМ. ІЛЛІЧА» на посаді вантажники, зайняті на розвантажені гарячого агломерату на бункерах, що підтверджується даними їх трудових книжок, наказами про прийняття (переведення) на роботу, а також табелями обліку робочого часу (т.1а.с. 32-54, 102-153, 200-205). Згідно з пунктом 1.4 робочої інструкції РИ 54.03.52 вантажника, зайнятого на розвантажені гарячого агломерату на бункерах, (надалі за текстом - посадова Інструкція), з якою всі позивачі були ознайомлені, про що мається відповідні підписи в листі (т.1 а.с. 194), вантажник повинен знати правила навантажувально-розвантажувальних робіт, вид вантажу, розташування фронтів вивантаження сировини; Інструкцію об організації вивантаження окатишевозів на бункерної естакаді доменного цеху; розділи ТРА ст..Бункера, які стосуються роботи вантажників; правила застосування найпростіших засобів та прилаштувань по очищенню вагонів та закриттю люків; влаштування рухомого складу УЗ та місцевого парку; та ін. (т.1 а.с.192-194). Згідно з пунктом 3.2.2 посадової Інструкції вантажник зобов`язаний проводити своєчасне вивантаження сировини та якісне очищення внутрішньої та зовнішньої (візків, хребтових балок і т.д.) поверхонь кузова вагонів від залишків раніше перевезених вантажів, закриття люків, дверей и запірних фіксаторів для приведення рухомого складу в транспортне становище. За пунктом 3.2.3. посадової Інструкції у випадку неможливості зачинення люку вантажник зобов`язаний повідомити бригадиру и ДСП ст.Бункера з передачею номерів вагонів. Згідно з пунктом 3.2.4 посадової Інструкції на вантажника покладається обов`язок своєчасно повідомляти бригадира, чергового по з.д. ст.Бункера про наявність вагонів з відритими або випавшими кришками люків із зазначенням номерів вагонів. 3.2.5. Після вивантаження вагонів-хоперів, які обертаються по ст. Бункери, вантажник зобов`язаний переконатися в повному вивантаженні, зачиненні розвантажувальних люків вагонів-хоперів та повідомити чергового по ст..Бункера, у випадку виявлення неполадок повідомити чергового про його номер. Пунктом 3.2.6 посадової інструкції передбачено, що вантажник по закінченню вивантаження агловертушки (вагонів-хоперів) зобов`язаний переконатися в їх остаточному вивантаженню, зачиненні розвантажувальних люків та повідомити ДСП ст. Бункера, а також проінформувати про всі виявленні несправності, неокантованих, недовивантажених хоперах та їх номери. Переконатися у відсутності перешкод для руху вагонів. Пунктом 3.2.7 посадової інструкції закріплено, що після кожного вивантаження поданих вагонів вантажник зобов`язаний проводити прибирання фронтів вивантаження від залишків вантажу для забезпечення безпечності персоналу при пересуванні, забезпечення габаритів руху пересувного складу та прибирання сторонніх предметів, що випали із вагонів, з метою недопущення попадання їх в бункера. Проводити прибирання просипів вантажу всередині колії по 1,2,3,4,5,6,7 шляхам ст. Бункера. Вантажник, зайнятий на розвантаженні гарячого агломерату на бункерах, несе відповідальність за: Неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків межах, визначених чинним трудовим законодавством України (пункт 5.1. Посадової інструкції). За завдання матеріальної шкоди комбінату в межах, встановлених чинним законодавством України (п.5.3.). Згідно з пунктами 5.4. та 5.5. Посадової інструкції вантажник несе відповідальність за своєчасне вивантаження сировини, що прибуває на адресу Доменного цеху, якісне закриття люків для приведення рухомого складу в транспортне положення, а також своєчасне і якісне прибирання фронтів вивантаження, пішохідних доріжок і технологічних площадок (т.1 а.с.192-193). Позивачі під час прийняття на роботу були ознайомлені з посадовою інструкцією та розписалися у відповідному листі-ознайомленні (т.1 а.с.194, 199). 07.05.2020 року у 01:45 на території Доменого цеху ПРАТ «ММК ІМ. ІЛЛІЧА» при відправленні порожньої агломераційної вертушки в кількості 24-х вагонів при тепловозі № 0002 по залізничній колії № 3 станції Бункера був допущений схід з рейок 3-х аглохоперів, внаслідок чого були пошкоджені вагони- хопери, стрілочні переводи і пристрої СЦБ. 07.05.2020 року для з`ясування причин сходження з рейок рухомого складу та встановлення осіб винних у виникненні тимчасової зупинки устаткування та підготовки акта по розслідуванню причин сходу, директором по транспорту та логістиці [PERSON] було видано розпорядження № 94/3, яким було призначено відповідну комісію. У зв`язку зі сходом вагонів, на підставі пунктів 4.3, 4.4 ПТІ 227-85-21-2017 «Порядку розслідування та обліку порушень безпеки руху в поїзної і маневрової роботи УЗТ» була створена комісія, яка за результатами розслідування склала акт розслідування браку в роботі від 07.05.2020 року. У вказаному акті розслідування зазначалося, що «щлях технічно справний, на залізничній колії № 3 зліва по ходу потягу мається просип гарячого агломерату 1 - 1,5 тон. У висновку комісії зазначено, що в результаті наявності на лівому борту аглохопера № 6138 налиплого агломерату під час руху відбулося його падіння на залізничну колію № 3, що і призвело до відсутності габариту і сходу з рейок трьох аглохоперів» (т.1 а.с.174-175). Згідно з актом від 07.05.2020 року, складеним заступником начальника ЦЕ УЖДТ, заступником начальника УЖДТ, начальником залізничного району, зафіксовано, що при огляді порожньої агломераційної вертушки 41 «Б» після її вивантаження та сходу хоперів № 6138, 19331, 58842535, в складі цієї ж вертушки виявлено ще 7 хоперів (вагонів) на нахильній торцевій частині та на ходовій частині візків яких також виявлено залишки агломерату, на місці сходу вагонів на коліях також виявлені свіжі залишки агломерату вище головки колії (т.1 а.с.176). Відповідно до службової записки від 07.05.2020 року начальник ЦЕ УЗТ [PERSON] повідомив, що виявлений на місці сходу вагонів гарячий агломерат в розмірі 1000 - 1500 кг. не міг виникнути з течі відкритих хоперів, що свідчить про невиконання позивачами своїх функціональних обов`язків в частині повного і якісного вивантаження гарячого агломерату з вагона-хоппера (т.1 а.с.177). Згідно з Актом по розслідуванню причин сходу рухомого складу 07.05.2020 року о 01-45 год., складеному 08.05.2020 року, зазначено, що причиною позапланового простою - непродуктивного простою локомативом № 0002 і агломераційної вертушки в складі 24-х аглохоперов №№ 6138, 19331, 58842535 через наявність залишку горячого агломерату на внутрішньому борту хопера після вивантаження, попадання якого при русі на залізничну колію привело до утворення місця негабариту і подальшому сходу з рейок рухомого складу. При детальному розборі комісією випадку сходу рухомого складу було встановлено, що бригада, під керівництвом бригадира вантажників, зайнятих на розвантажуванні гарячого агломерату, під контролем змінного майстра [PERSON] , виробляла вивантаження агломераційної вертушки № 41Б. При цьому бригада вантажників в порушення вимог п. 3.2.2. РІ 54.03.52 не зробила якісне вивантаження і очищення внутрішньої поверхні кузова вагонів від залишків вантажу. Більш того, при огляді хоперів агломераційної вертушки № 41Б після її вивантаження було виявлено 7 аглохоперів із залишками агломерату на нахильній торцевій частині всередині кузова, а так само 11 аглохоперів із залишками агломерату на ходових частинах візків, про що складено акт огляду агломераційної вертушки № 41Б. Також при огляді місця сходу рухомого складу комісією було виявлено наявність залишків гарячого агломерату, що просипався з кузова аглохопперов вертушки № 41Б , що і призвело до утворення негабаритного місця та стало причиною сходження вагонів. Дана подія стала можливою внаслідок неналежного виконання функціональних посадових обов`язків з боку бригади вантажників, зайнятих на розвантаженні гарячого агломерату на бункерах [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] , а також у відсутності належного контролю за якістю виконання робіт з вивантаження вагонів підлеглим персоналом з боку змінного майстра дільниці вивантаження і очищення вагонів станції Бункера [PERSON] . У пропозиції комісії зазначено, що за неякісне вивантаження і очищення вагонів від перевезеного вантажу, що призвело до сходу з рейок рухомого складу вантажникам, зайнятим на розвантаженні гарячого агломерату на бункерах ЦЕ УЗТ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] оголосити догану і позбавити 100% премії за підсумками роботи за травень 2020 року. За шкоду, завдану підприємству, притягнути до матеріальної відповідальності вантажників, зайнятих на розвантаженні гарячого агломерату на бункерах [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше середньомісячної заробітної плати (т.1 а.с.178-180). Згідно з письмовими поясненнями начальника ЦЕ [PERSON] , начальника УЖДТ [PERSON], заступника начальника ЦЕ УЖДТ [PERSON] сход вагонів з рейок відбувся з причин недостатнього контролю за вивантаженням вагонів (т.1 а.с. 181-183). В ході розслідування позивачам було запропоновано надати письмові пояснення по факту сходу вагонів 07.05.2020 року, проте всі позивачі відмовилися від надання письмових пояснень, при цьому надали доповідні записки по факту сходу вагонів 07.05.2020 року», у зв`язку з чим, 19.05.2020 року стосовно Позивачів були складені відповідні акти про відмову від надання письмових пояснень (т.1 а.с. 184-191). Згідно з пояснювальними записками, наданими 11 травня 2020 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , 07.05.2020 року [PERSON] , повідомлено, що в зміні з 06.05.2020 року вони проводили розвантаження вагонів-хоперів агловертушки №41б до повного їх розвантаження без залишків агломерату (т.2 а.с.124-127). Також [PERSON] у своїй доповідній записці повідомив, що вагони-хопери були відчинені та не укомплектовані. 19.05.2020 року керівником підприємства ПрАТ «ММК ім. Ілліча» видано наказ № 370 «Про схід з рейок вагонів на станції Бункера», яким за неналежне виконання без поважних причин покладених на працівників обов`язків, передбачених п. п. 3.2.2, 5.1, 5.4 робочої інструкції, що виразилося в неякісному вивантаженні і очищенні внутрішньої і зовнішньої поверхні вагонів від перевезеного вантажу, що призвело до просипі цього вантажу на залізничну колію, і, як наслідок, до сходу з рейок аглохопперів, вантажникам, зайнятим на розвантаженні гарячого агломерату на бункерах [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] оголошено догану і позбавлено 100% премії за підсумками роботи за травень 2020 року (т.1 а.с.154-156). Наказом № 26-ку від 15.06.2020 року [PERSON] (після його виходу на роботу з листка непрацездатності) притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за неналежне виконання без поважних причин покладених на працівника обов`язків, передбачених п.п. 3.2.2, 5.1, 5.4 робочої інструкції, що виразилося в неякісному вивантаженні і очищенні внутрішньої і зовнішньої поверхні вагонів від перевезеного вантажу, що призвело до просипі цього вантажу на залізничну колію, і , як наслідок, до сходу з рейок аглохопперів (т.1 а.с.171). В подальшому позивачів ознайомлено із вказаними наказами щодо них, при цьому вони відмовились від письмового ознайомлення, про що складено відповідні акти (т.1 а.с.158-161). Згідно з актом від 16.06.2020 року, складеним за участю трьох працівників підприємства, [PERSON] був ознайомлений із наказом №26-ку від 15.06.2020 року, однак відмовився від письмового ознайомлення із цим наказом (т.1 а.с.172). 20 травня 2020 року керівником підприємства ПрАТ «ММК ім. Ілліча» видано наказ № 378 «Про схід з рейок рухомого складу, що спричинило непродуктивні витрати по відновленню транспортного обслуговування станції Бункера, ремонту вагона-хопера, та притягнення вантажників, зайнятих при розвантаженні гарячого агломерату на бункерах, до матеріальної відповідальності». Відповідно до вказаного наказу внаслідок порушення покладених на працівників трудових обов`язків комбінату було завдано пряму дійсну шкоду у вигляді вартості матеріалів і послуг та проведення відновлювальних робіт, виконаних персоналом ЦІТЗ УЗТ на суму 256 536,00 грн., а також витрат на відновлення рухомого складу відповідно до «Переліку пошкоджень вагону» Регіональної філії «Донецька залізниця» на суму 168 761,44 грн, а усього 425 297,44 грн. У зв`язку із цим за збиток, заподіяний підприємству, наказано притягнути вантажників, зайнятих на розвантаженні гарячого агломерату ЦЄ УЗТ: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до матеріальної відповідальності у розмірі прямого дійсного збитку, але не більше їх середнього місячного заробітку, у встановленому діючим законодавством порядку (т.1 а.с.162-163). [PERSON] 08.07.2020 року був письмово ознайомлений із даним наказом. Решту осіб, в тому числі і позивачів, було ознайомлено із вказаними наказами, при цьому вони відмовились від письмового ознайомлення, про що складено відповідні акти (т.1 а.с. 165-169). Згідно з довідкою головного бухгалтеру ПрАТ «ММК ім. Ілліча» про наявність шкоди, заподіяної комбінату (відновлювальні, ремонтні роботи, оплата праці) вартість ТМЦ та послуг складає 256 536,00 гривень, розрахункові витрати на відновлювання рухомого складу (вагон-хопер №58842535) згідно з «Переліком пошкоджень вагону» Регіональної філії «Донецька залізниця» складає 168761,44 грн. Загалом вартість ремонтних робіт власним персоналом 28 292,36 грн. Загалом ТМЦ, послуги 397 005,08 грн. Прямі втрати: 425 297,44 грн. (т.1. а.с.208). Відповідно до комісійного акту обстеження обладнання електричної централізації після транспортного пригоди 07.05.2020 року на станції Бункера від 07.05.2020 року було виявлено, що внаслідок сходу рухомого складу пошкоджено наступне обладнання електричної централізації: 1. Металеві елементи та ізоляції стрілочної гарнітури стрілки №5; 2. Електропривід СП-6М стрілки №5; 3. Монтажний жгут стрілочного електроприводу стрілки №5; 4. Шляховий ящик ПЯ-1 стрілки №5; 5. Металеві елементи тя стрілочної гарнітури стрілки №7; 6. Електропривід СП-6М стрілки №7; 7.Монтажний жгут стрілочного електроприводу стрілки №7; 8. Муфта УПМ-24 стрілки №7; 9. Світлофор М3 карликовий двозначний; 10. Монтажний джгут світлофору М3; 11. Шляховий ящик ПЯ-1 рахункового пункту «НБП-3»; 12. Шляховий датчик ДПД-03Т рахункового пункту «НБП-3»; 13. Шляховий датчик ДПД-03Т рахункового пункту «3-5»; 14. Шляхові датчики ДПД-03Т в першому і другому каналі рахункового пункту «5-7» (т.2 а.с.34) Згідно з розрахунком, виконаним цехом інженерно-технічного забезпечення (ЦІТЗ), загальна сума збитків, до складу якої входить вартість ТМЦ та послуг, після аварії 07.05.2020 року становить 256 536,00 гривень (т.2 а.с.35). Відповідно до договору №МШ 1-01/13ЖД/180 транспортного експедирування, укладеного 01.01.2013 року між ТОВ «МЕТІНВЕСТ-ШІППІНГ» (Експедитор) та ПАТ «ММК ім.Ілліча» (клієнт) Експедитор від власного імені та за рахунок Клієнта зобов`язався виконувати доручення останнього по організації перевезення вантажів залізничним транспортом, а Клієнт зобов`язався прийняти надані Експедитором послуги, виплатити йому винагороду, а також відшкодувати всі витрати, понесені Експедитором на виконання зобов`язань, передбачених договором. Пунктом 5.8 та 5.8.1 договору (протоколу врегулювання розбіжностей до договору) передбачено, що за пошкодження рухомого складу (власного, орендованого і т.п.) залученого Експедитором з метою організації перевезення вантажу Клієнта, під час перебування рухомого складу на під`їзних коліях Клієнта під час навантаження/розвантаження; маневровими роботами і т.п., встановлюється наступна майнова відповідальність Клієнта: за пошкодження рухомого складу Клієнт зобов`язаний виплатити Експедитору: - вартість ремонту рухомого складу (з урахуванням вартості втрачених та пошкоджених запчастин); - плату за користування рухомим складом за весь час неможливості його використання для перевезення вантажів за ставками, як для рухомого складу парка залізничних доріг України згідно пункту 14 Розділу ІІІ «Правил користування вагонами та контейнерами», затверджених наказом Міністерства транспорту та зв`язку України від 25.02.1999р. №113, із застосування корегуючих коефіцієнтів; часу користування рухомим складом розраховується згідно вказаному Наказу.; - вартість транспортних витрат під час прямування рухомого складу з місця пошкодження в ремонт і подальше прямування під навантаження; - вартість інших документально підтверджених витрат та збитків. (т.2 а.с.37-48). Згідно з актом №85 Про пошкодження вагону (Форма ВУ-25М), складеного 21 травня 2020 року начальником СП «Волноваське вагонне депо» та відповідальним представником ПрАТ «ММК ім. Ілліча» в.о. начальника ЦПС УЖДТ, було зафіксовано перелік пошкоджень вагону №58842535 на станції Бункера ПрАТ «ММК ім.Ілліча» на загальну суму 109235,44 грн.(т.2 ас.49). Згідно з гарантійним листом ПрАТ «ММК ім. Ілліча» від 21.05.2020 року №94/298 відповідач підтвердив свої гарантійні зобов`язання перед ТОВ «МЕТІНВЕСТ-ШІППІНГ» по відшкодуванню в повному обсязі всіх витрат Експедитора, пов`язаних із ремонтом пошкодженого в травні 2020 року вагону №58842535, відповідно до договору транспортного експедирування №1-01/13ЖД/180 від 01.01.2013 року (т.2 а.с.50). На підставі платіжного доручення №4500037131 від 10.06.2020 року ПрАТ «ММК ім. Ілліча» здійснило перерахування коштів на банківський рахунок ТОВ «МЕТІНВЕСТ-ШІППІНГ» в рамках оплати зобов`язань по договору транспортного експедирування №1-01/13ЖД/180 від 01.01.2013 року, серед яких, в тому числі були кошти за відшкодування витрат з відновлювального ремонту пошкодженого вагону №58842535. (т.2 а.с.51). За даними довідок від 20 травня 2020 року, підготовлених бухгалтерією ПрАТ «ММК ім. Ілліча», була визначена середня заробітна плата позивачів, виходячи із останніх двох місяців роботи з 01.03.2020 року по 30.04.2020 року, яка становила у [PERSON] - 20824,20 грн., у [PERSON] - 19542,60 грн., у [PERSON] - 20669,40 грн., у [PERSON] - 19306,80 грн., у [PERSON] - 22 406,40 грн., тобто обрахована у відповідності із вимогами Постанови КМУ від 8 лютого 1995 р. N 100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» (т.1 а.с.209-216). Згідно з довідкою бухгалтерії ПрАТ «ММК ім. Ілліча» про фактично утримані кошти із заробітної плати працівників цеху Управління залізничного транспорту для відшкодування матеріальної шкоди підприємству згідно з наказом №378 від 20.05.2020 року за період з 01.05.2020 року по 30.11.2020 рік у всіх 8 осіб, серед яких є і позивачі, щомісячно були утримані кошти на загальну суму 140 543,99 грн., зокрема у [PERSON] - 14 003,67 грн., [PERSON] - 20 669,40 грн., у [PERSON] - 21 663,01 грн, [PERSON] - 8133,18 грн, [PERSON] - 14 349,71 грн. (т.2 а.с.76, 81). Отже із вказаних письмових доказів слідує, що утримання із заробітної плати позивачів в рахунок заподіяння завданої підприємству прямої дійної шкоди відбулось в межах середньої заробітної плати працівників. Крім того відповідно до листа начальника УКиЛ на виконання наказу підприємства №370 від 19.05.2020 року позивачі були позбавлені премії в розмірі 100% за травень 2020 року. Порядок та умови преміювання працівників цеху експлуатації УЖДТ «ПрАТ «ММК ім. ІЛЛІЧА» були встановленні Положенням про оплату праці та преміювання працівників, затвердженим в.о. директора по персоналу і соціальним питанням та узгодженим з головою профспілкового комітету, та введеним з 01.09.2018 року. Пунктом 5.8, 5.9 Положення про оплату праці та преміювання працівників цеху експлуатації УЖДТ ПРАТ «ММК ІМ. ІЛЛІЧА» визначено, що працівники, які допустили порушення виробничих і технологічних інструкцій, вимог з техніки безпеки, а також інші виробничі упущення, можуть бути позбавлені премії повністю або частково. Перелік виробничих упущень, за які працівники можуть бути позбавлені премії, приведений в Додатку №1. Повне чи часткове позбавлення премії оформляється наказом генерального директора комбінату на протязі одного місяця з дня порушення, без урахування часу коли працівник не працював з поважних причин (т.1 а.с. 235-245). В додатку №1 до Положення серед переліку упущень, за які працівників може бути позбавлено премії, є порушення технологічної та виробничої дисципліни, а також нанесення комбінату матеріальної шкоди (п.2, 7). Згідно з доповідною запискою змінного майстра [PERSON] у зміну з 06.05. на 07.05.2020 року в період часу з 0:10 до 01:40 під час розвантаження вагонів-хоперів агловертушки 41Б були задіяні вказаний майстер [PERSON] та вантажники [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т.1. а.с.247). Також відповідно до письмових пояснень заступника начальника ЦЕ УЖДТ від 14.12.2020 року за фактом сходу вагонів на станції Бункера 07.05.2020 року у зміні працювали 13 вантажників, серед яких є позивачі. Безпосередньо вивантаженням агловертушки №41-б за вказівкою змінного майстра займались вантажники [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Інші вантажники, які працювали у зміні під час вивантаження агловертушки №41-б виконували інші виробничі завдання, які були поставлені змінним майстром [PERSON] . Як встановлено судом з показів свідків на час розгляду справи змінний майстер [PERSON] помер та допитати його з приводу обставин сходу вагонів було неможливим. Проте його доповідна записка в частині визначення осіб, які брали безпосередню участь у розвантаженні вагонів, повністю узгоджується із показами свідків та іншими письмовими матеріалами справи, складеними за результатами аварійної ситуації. Також відповідачем була надана схема станції Бункера, з якої вбачається, що межі вказаної станції визначаються вхідним світлофором Ч1, Ч2,Ч3, Ч4 (т.2а.с. 129). Ідентичні дані про межі бункерної естакади визначені в пункті 1.11 Технічно-розпорядчого акту станції Бункера. Правомірність дій відповідача та законність прийнятих наказів також підтверджується показами всіх свідків, які були допитані судом за клопотанням сторони позивача. Так, свідок [PERSON] , який працює на посаді заступника начальника цеха експлуатації, пояснив, що вранці 07 травня 2020 року до прибуття на роботу йому повідомили про аварійну ситуацію та сходження вагонів з залізничних колій. Прибувши о 07 годині ранку на місце він побачив вагони-хопри, які зійшли з рейок та в одному місці свіжі осипи агломерату, які ще були теплими, приблизна вага агломерату, яка була в одному місці на коліях була 1- 1,5 тони. Ця маса була визначена теоретично. Головний ревізор, який на день розгляду справи в суді вже помер, відповідав за безпеку руху та міг визначити вагу за теоретичними підрахунками. Стверджував, що просип агломерату та аварія відбулась в межах зони відповідальності вантажників, до вхідного світлофора. Складався акт розслідування та свідок входив до складу комісії. До повноважень вантажників належить здійснення якісного розвантаження агломерату та очищення вагонів, а також під`їзних шляхів від вхідного світлофору. Внаслідок сходження було пошкоджено три вагони. Після аварії він зібрав працівників, які брали участь у розвантаженні вагонів, та разом пішли до начальника цеху, де всім було запропоновано написати письмові пояснення за цим випадком. Після цього всі документи були передані начальнику управління. Свідок [PERSON] , який працює на посаді заступника начальника цеха експлуатації по ЖДТ УЗТ, пояснив, що 07.05.2020 року о 01:45 до нього надійшов виклик про сход з рейок вагонів на станції Бункера. Він одразу прибув на роботу в 02:10 годині ночі та інше керівництво, а також ревізор та почали огляд місця сходу, побачили негабаритні просипі на залізничних коліях, вагони які лежали на виході із під`їзних колії станції Бункера та встановили причину, після чого було складено первісний акт за даним випадком. Потім почали займатися відновленням залізничного руху. Причиною сходу вагонів вважає просип агломерату, який висипався із рухомого складу на станції Бункера. Внаслідок аварії були заподіяні збитки вагону та маневровий світлофор. Свідок входив до складу комісії, яка виявила, що вагон не був повністю розвантажений та в процесі подальшого його руху залишки агломерату висипались на рейки коліс та вагон від цього зійшов з рейок та впав. На місці подій побачили гарячу просип агломерату, яка розташовувалась на коліях до вихідного світлофору в межах станції Бункера, та її обсяг був приблизно 1-1,5 тони. Бригада вантажників та змінний майстер були притягнуті до відповідальності. Свідок [PERSON] , який працює на посаді начальника цеху експлуатації, пояснив, що в ніч на 07 травня 2020 року був виявлений факт пошкодження рухомого складу, внаслідок сходу вагонів з залізничних рейок, в результаті чого були заподіянні матеріальні збитки, пошкоджену поверхневу частину залізничних колій, комунікації та залізничні вагони. Свідок прибув на місце сходу зранку близько 7:00 години та побачив на залізничних коліях перед вихідним світлофором на станції Бункера негабаритні сліди агломерату в кількості 1-15, тони, масу якого визначив візуально ревізор. Місце аварії та місце сходу було визначено за слідами сходу пари коліс та розтягування матеріалу. Причиною аварії вважає наявність залишків агломерату у вагонах, які не були належним чином очищені, та в процесі руху агломерат висипався на залізничні колії та відбулось сходження вагонів-хопрів. У зв`язку із аварією директором була призначені комісія, яка склала відповідні акти за участю ревізора, опитані вантажники та з`ясовано коло осіб, які були задіяні при розвантаженні вагонів. Також пояснив, що межі станції Бункер визначаються технічно-розпорядчим актом станції та обмежуються вхідними залізничними світлофорами. Свідок [PERSON] , який працює начальником цеха інженерно-технічного забезпечення, пояснив, що в його обв`язки входять нагляд за станом залізничних колій, їх ремонт і відновлення. Так, в травні 2020 року біля 02:00 годині ночі йому зателефонував його керівник [PERSON] та викликав на роботу у зв`язку із аварійною ситуацією. Прибувши на місце аварії біля 02:45 годині ночі, він побачив вагони, які зійшли з рейок. Після цього викликав бригаду, з якою почали усувати допущену аварію та піднімати вагони, що перекинулись, а також ремонтувати залізничні колії. На місці аварії також були присутні електромонтер, головний ревізор. Зранку того ж дня комісією був складений акт розслідування, який свідок підписував. За результатами аварій була підрахована сума заподіяної шкоди. Відмінність двох розрахунків вартості матеріалів пояснював технічними та економічними висловами і поняттями, а також особливістю роботи автоматичної програми САП, яка видає більш точне найменування і перелік матеріалів та обладнання, заміна яких відбулась після аварії. Також додав, що вагони зійшли з залізничних колій до вихідного світлофору. Свідок [PERSON] , який працює майстром цеху інженерно-технічного забезпечення, в судовому засіданні пояснив, що в його обов`язки входить обслуговування шляхового обладнання. 07 травня 2020 року біля 07:00 ранку він прибув на місце, обстежив місце аварії, виявив пошкодження обладнання, склали відповідний акт, який передали ревізорам та в цех керівництву. Він брав участь у відновленні пошкодженого обладнання, яке відбулось 07 травня 2020 року в результаті сходу вагонів з колії. У зв`язку із цією аварією були пошкоджені стрілочні привода та гарнітура, стрілочний ящик №5, муфта №7, шляхові датчики. Відмінність акту від 07.05.2020 року та довідки (розрахунку ЦІТО) в частині переліку пошкодженого майна пояснює тим, що деяке обладнання повторюється і шляхові датчики розписані поштучно. Через автоматичну програму САП зробили заявки на забезпечення ТМЦ. Свідок [PERSON] , який працює начальником цеху рухомого складу управління залізничного транспорту, в судовому засіданні пояснив, що в його обов`язки входить забезпечення справності вагонів. На місці самої аварії він не був, але в травні 2020 року за цим фактом до нього був запит підготувати довідку про вартість ремонту вагону-хопра. На підставі прейскуранта цін було складено калькуляцію можливої вартості ремонту та складено довідку. Розрахунок вартості ремонту вагонів був попередній. Також пояснив, що аварія відбулася з рухомим складом зовнішньої мережі, тобто були пошкодженні вагони, які не є власністю ПрАТ «ММК «ім. Ілліча». Власник вагонів передає їх в ремонт «Укрзалізниці». Загальна вартість ремонту визначається за фактом виконаних робіт. ПрАТ «ММК «ім. Ілліча» не має договору із вагоноремонтним підприємствами (депо) та через експедитора здійснює оплату вартості ремонту вагонів. ВУ-25М- є формою довідки, яку складають при передачі вагону в депо для подальшого ремонту. Розрахунок заподіяних збитків робили на підставі калькуляції від Укрзалізниці. Надаючи оцінку спірним правовідносинам та діям відповідача під час винесення спірних наказів про притягнення позивачів до дисциплінарної та матеріальної відповідальності за фактом аварійної ситуації, суд виходить із того, що згідно із ст. 21 Кодексу законів про працю України (далі за текстом - КЗпП) трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбаченої законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Відповідно до вимог ст. 29 КЗпП до початку роботи за укладеним трудовим договором, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний роз`яснити працівникові його права і обов`язки та проінформувати під розписку про умови праці; ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку, визначити працівникові робоче місце. Статтею 139 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП) встановлено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно зі статтею 140 КЗпП трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. Відповідно до статті 141 КЗпП на власника або уповноважений ним орган, зокрема, покладається обов`язок правильно організувати працю працівників, забезпечити трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці. Відповідно до ст. 142 КЗпП трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) на основі типових правил. За порушення трудової дисципліни статтею 147 КЗпП передбачена можливість застосування до працівника тільки одного з таких заходів стягнення: догана або звільнення. За змістом ст. 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до вимог ст. 149 КЗпП до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі і повідомляється працівникові під розписку. Як встановлено судом позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] під час виконання трудових функцій вантажників, зайнятих на розвантажені гарячого агломерату на бункерах, в нічній зміні з 19-30 год. 06.05.2020 року по 07-30 год. 07.05.2020 року недотрималися своєї робочої інструкції та неналежним чином виконали покладені на них обов`язки, та своїми діями допустили неякісне вивантаження і очищення внутрішньої поверхні вагонів від перевезеного вантажу, що призвело до значної просипі (1-1,5 тон) цього вантажу (гарячого агломерату) на залізничну колію під час руху складу вагонів- хоперів. В результаті висипання неочищеного вантажу на залізничні колії утворилася негабаритна маса, від якої частина вагонів-хоперів зійшла з рейок та впала, внаслідок чого була заподіяна шкода наземній інфраструктурі залізничної дороги та самим вагонам-хоперам. Ступінь вини всіх 8 вантажників, які були задіяні безпосередньо у розвантаженні агловертушки 41б, є рівною, оскільки як встановлено з показів свідків, позивачів та пояснювальних записок працівників, в тому числі змінного майстра [PERSON] , всі ці вантажники брали однакову участь у виконанні трудового завдання з розвантаження вагонів, які прибули на станцію Бункери, та мали перевіряти якість очищення від залишків агломерату на нахильних стінках вагонів-хоперів. Крім того, місце негабаритної просипі та початок сходу вагонів з рейок відбувся в межах станції Бункера (до вихідного світлофору), що є зоною відповідальності ватажників. Отже між діями (бездіяльністю) вантажників та сходом з рейок вагонів-хоперів і завданням матеріальної шкоди наявний прямий причино-наслідковий зв`язок. За виявлені порушення робочої інструкції всі вантажники, які були задіяні у розвантаженні вагонів-хоперів агловертушки 41Б, серед яких були і позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , притягнуті до дисциплінарної відповідальності та накладено стягнення у виді догани, а також позбавлені премії за травень 2020 року. Відповідно до ч. 2 ст. 97 КЗпП України форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладений, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом. Одночасно, ч. 3 та ч. 4 ст. 97 КЗпП України встановлено, що конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті. Власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами. Отже за наведеними нормами трудового законодавства, виплата премії є правом роботодавця, який встановлює її розміри, порядок надання та позбавлення. На підставі цього, з огляду на виявлені з боку вантажників порушення трудової інструкції та заподіяння збитків, позивачів цілком законно, у відповідності до Положення про оплату праці та преміювання працівників цеху експлуатації УЖДТ ПРАТ «ММК ІМ. ІЛЛІЧА», за рішенням керівника було позбавлено премії за один місяць. Відповідно до статті 130 КЗпП працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. За наявності зазначених підстав і умов матеріальна відповідальність може бути покладена незалежно від притягнення працівника до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності. Відповідно до статті 132 КЗпП за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків, працівники, крім працівників, що є посадовими особами, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Згідно з пунктом 4 Постанови пленуму Верховного суду України N 14 від 29.12.92 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» під прямою дійсною шкодою, зокрема, слід розуміти втрату, погіршення або зниження цінності майна, необхідність для підприємства, установи, організації провести затрати на відновлення, придбання майна чи інших цінностей або провести зайві, тобто викликані внаслідок порушення працівником трудових обов`язків, грошові виплати. При матеріальній відповідальності в межах середнього місячного заробітку він визначається відповідно до затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N 100 ( 100-95-п ) Порядку обчислення середньої заробітної плати (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 1995 р. N 348 ( 348-95-п ), а саме виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують вирішенню судом справи про відшкодування шкоди, або за фактично відпрацьований час, якщо працівник пропрацював менше двох місяців, а в разі коли працівник останні місяці перед вирішенням справи не працював або справа вирішується після його звільнення - виходячи з виплат за попередні два місяці роботи на даному підприємстві Порядок визначення шкоди, передбачений статтею 135-3 КЗпП, згідно якої розмір заподіяної підприємству шкоди визначається за фактичними втратами, на підставі даних бухгалтерського обліку, виходячи з балансової вартості (собівартості) матеріальних цінностей за вирахуванням зносу згідно з установленими нормами. Фактичність витрат на відновлювальний ремонт наземного обладнання залізничної інфраструктури ПрАТ «ММК ім. Ілліча», пошкодженої внаслідок сходу вагону, підтверджені актом обстеження обладнання від 07.05.2020 року, та даними бухгалтерського обліку на загальну суму 256536,00 гривень. Крім того до складу прямої дійсної шкоди, завданої підприємству відповідача, слід визнати і шкоду, заподіяною вагону та вартість його ремонтну на загальну суму 109 235,44 грн., що було підтверджено письмовими доказами та показами свідків. Отже відповідачем доведена належними та достатніми доказами розмір прямої дійсної матеріальної шкоди, завданої позивачами, внаслідок порушення робочої інструкції. Покриття шкоди працівниками в розмірі, що не перевищує середнього місячного заробітку, провадиться згідно з статтею 136 КЗпП за розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, керівниками підприємств, установ, організацій та їх заступниками - за розпорядженням вищестоящого в порядку підлеглості органу шляхом відрахування із заробітної плати працівника. Розпорядження власника або уповноваженого ним органу, або вищестоящого в порядку підлеглості органу має бути зроблено не пізніше двох тижнів з дня виявлення заподіяної працівником шкоди і звернено до виконання не раніше семи днів з дня повідомлення про це працівникові. Якщо працівник не згоден з відрахуванням або його розміром, трудовий спір за його заявою розглядається в порядку, передбаченому законодавством. Згідно з статтею 127 КЗпП відрахування із заробітної плати можуть провадитись тільки у випадках, передбачених законодавством України. Відрахування із заробітної плати працівників для покриття їх заборгованості підприємству, установі і організації, де вони працюють, можуть провадитись за наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу, зокрема при відшкодуванні шкоди, завданої з вини працівника підприємству, установі, організації (стаття 136). Таким чином, суд приходить до висновку про те, що покриття відповідачем прямої дійсної матеріальної шкоди, завданої комбінату, шляхом утримання суми середньомісячного заробітку із поточної заробітної плати позивачів проведено підприємством у відповідності до чинного законодавства. Стосовно тверджень адвоката про незаконне притягнення до відповідальності саме позивачів, то як вбачається з письмових доказів (доповідної записки змінного майстра, заступника начальника ЦЕ УЖДТ), показів самих позивачів, а також показів свідків, роботодавцем були притягнуті саме ті 8 вантажників, які були безпосередньо задіяні у розвантаженні складу вагонів, сходження яких відбулося одразу після виконання трудового завдання. Інші вантажники, які працювали в зміні під час вивантаження агловертушки №41-б виконували інші виробничі завдання, поставлені змінним майстром [PERSON] . Також факт всебічного та об`єктивного з`ясування причини аварії, та в результаті недискримінаційного або невибіркового притягнення до відповідальності переліку осіб, від дій (бездіяльності) яких відбулась аварія на залізничних коліях станції Бункера, підтверджується письмовими доказами, відповідно до яких окрім позивачів до відповідальності були притягнуті інші посадові особи комбінату та вантажники, а саме вантажник [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , начальник УЗТ [PERSON] , начальник ЦЕ УЗТ [PERSON] , заступник начальника ЦЕ УЗТ [PERSON], змінний майстер дільниці вивантаження і очищення вагонів на станції Бункера ЦЕ УЗТ [PERSON] , яким також було оголошено догану та позбавлено 100% премії за травень 2020 року. Також судом було задоволено всі клопотання сторони позивача про виклик свідків, які в судовому засіданні підтвердили версію аварії та її причини, а також обставини, які викладені у оскаржуваних наказах, відносно місця сходження та причин сходу з залізничних рейок, а також причетності до виконуваної роботи саме 8 вантажників, серед яких були позивачі, і які були притягнуті до дисциплінарної та матеріальної відповідальності. При цьому допитані в судовому засіданні позивачі, зокрема [PERSON] , підтвердили факт існування просипів з вагонів-аглохопрів, негабаритну частину яких вони завжди прибирають з залізничних колій для недопущення аварійної ситуації. Також підтвердили свою зону відповідальності під час розвантажувальних робіт, саме до вхідного світлофору, перед яким і було зафіксовано негабаритна осип агломерату, а також місце сходження вагонів. Слід звернути увагу, що під час допиту позивачі вказували на можливість та випадки налипання агломерату на стінки вагонів, які вони мають ретельно чистити перед відправкою згідно з вимогами посадової інструкції вантажників. Також мають місце випадки відправки розвантажених вагонів із незачиненими люками, що не виключає випадіння недорозвантаженого агломерату під час руху вагонів на залізничні колії. Крім того, допитані в судовому засіданні свідки: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] повністю підтвердили, що місцем сходження вагонів була територія до вихідного світлофору станції Бункера, який визначає межі станції Бункера та належить до зони трудової відповідальності вантажників. Тобто причиною сходження вагонів була негабаритна просип агломерату на залізничні колії із вагонів-хопрів, у зв`язку із неналежним їх очищенням від залишків. Твердження представника позивачів про факти неналежного стану аглохопрів як можливої причини сходу вагонів, то з боку позивачів не було доведено жодного факту звернення або скарг до керівництва підприємства або уповноважених осіб структурного підрозділу, де вони працювали, про неналежний стан вагонів - аглохопрів та можливий вплив на якість виконуваної роботи або негабаритну кількість просипаного з них агломерату на залізничні колії, прибирання яких в межах станції «Бункера» є безпосереднім обов`язком та зоною відповідальності вантажників, в тому числі позивачів, які в ніч з 06 на 07 травня 2020 року здійснювали розвантаження вагонів з агломератом. Відсутність доказів будь-якого належного реагування з боку позивачів відповідно до вимог посадової інструкції (п.3.2.3-3.2.6) за можливими фактами аварійного стану вагонів та їх вплив на безпечну роботу вантажників свідчить про їх належний стан та в подальшому при виробничому процесі не звільняє цих осіб від відповідальності за можливі випадки аварійних ситуацій на відведеній ділянці залізничної станції «Бункера». Більше того, відповідно до пункту 23 Технічно-розпорядчого акту станції Бункера при незачинені порожнього хоперу старший вантажник - кантувальник зобов`язаний передати номер цього хопера черговому по станції Бункера . Такі хопери дозволяється відправляти лише за наказом поїзного диспетчера. При цьому черговий по станції Бункера зобов`язаний видати письмове попередження машиністу локомотива про наявність незачинених хопера у складі поїзду. Проте судом не встановлено та матеріалами справи не підтверджується виконання вантажниками вказаних положень Технічно-розпорядчого акту станції Бункера та у випадку виявлення ними незачиненого вагону після його розвантаження вантажники всупереч посадової інструкції не повідомили про такі факти, які могли б вплинути на безпечність подальшого руху складу поїзду. У зв`язку із цим відсутні підстави для звільнення ватажників від відповідальності за спричинену аварію через неналежний стан вагонів, оскільки таких фактів не було встановлено судом та не заявлялось позивачами напередодні сходу вагонів. Стосовно переліку осіб, які були притягнуті до дисциплінарної та матеріальної відповідальності за результатам сходу вагонів -хопрів на територіх станції Бункера, то відповідно до результатів службового розслідування безпосередньо у розвантаженні агломерату складу вагонів, які зійшли з рейок брали участь лише 8 осіб, серед яких є позивачі. Всі ці особи були притягнуті до відповідальності. Вказані дані підтверджуються як показами свідків, так і показами самих позивачів, а також підтверджуються письмовими доказами, в тому числі доповідною запискою змінного майстра [PERSON] , який у своїй доповідній записці від 07.05.2020 року вказував на безпосередню участь 8 вантажників у розвантаженні вагонів хопрів (т.1 а.с.247). Доводи представника позивачів про нерівний (вибірковий) підхід до притягнення позивачів до матеріальної відповідальності спростовуються матеріалами справи, відповідно до яких окрім позивачів до дисциплінарної та матеріальної відповідальності були притягнуті й інші працівники-вантажники, зокрема [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які брали безпосередню участь у розвантаженні вагонів, що зійшли з залізничних рейок, та їх дії знаходяться у прямому причинному зв`язку із настанням аварійної ситуації та завданням збитків. Крім цього були притягнуті до дисциплінарної відповідальності й інші працівники, зокрема змінний майстер дільниці вивантаження і очищення вагонів станції Бункера [PERSON] , начальник ЦЕ [PERSON] , начальник УЖДТ [PERSON] , заступник начальника ЦЕ УЖДТ [PERSON] . Твердження позивачів про недоведення суми завданих збитків є безпідставними та спростовуються наданими відповідачем письмовими доказами, комісійними актами, договором, гарантійним листом, платіжним дорученням, згідно з якими судом було встановлено як факт сходу вагонів - хоперів з залізних рейок на станції Бункера, так і факт заподіяння дійсних збитків наземний залізничній інфраструктурі, а також вагону №58842535, наданого Експедитором в рамках договору транспортного експедирування, на загальну суму 365 771,44 грн (256 536,00 гривень + 109235,44 грн). Також слід визнати неспроможними доводи адвоката позивачів про покладення на працівників збитків, які перевищують встановлений законом розмір, адже з матеріалів справи слідує, що з позивачів протягом кількох місяців був стягнутий такий розмір прямої дійсної шкоди, який дорівнює їх середній заробітній платі, розрахованої у відповідності до вимог діючого законодавства (постанови КМУ №100 від 8 лютого 1995 р.), виходячи із останніх двох місяців їх роботи з 01.03.2020 року по 30.04.2020 року перед настанням аварії. Більших сум, ніж середня заробітна плата позивачів, в рахунок заподіяної шкоди утримано не було та порушень їх стягнення судом не встановлено, оскільки згода працівника, в тому числі письмова, на відшкодування такого розміру шкоди, відповідно до статті 136 КЗпП, не вимагається. Так само безпідставними є посилання позивачів на порушення статті 135-2 КЗпП, оскільки колективний (бригадний) вид матеріальної відповідальністі не застосовувався підприємством в спірних правовідносинах, а обґрунтовано притягнута до відповідальності лише частина бригади, саме ті працівники, які були безпосередньо задіяні у розвантаженні рухомого складу вагонів, котрі в подальшому зійшли з рейок. Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Аналізуючи надані до справи докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що внаслідок порушення позивачами вимог робочої Інструкції сталася сходження вагонів та підприємству завдана матеріальна шкода. Отже дисциплінарний проступок мав місце, та повністю підтверджується наданими доказами, вина позивачів у його вчинені доведена. У зв`язку із цим накази №370 від 19 травня 2020 року та №26-кц від 15.06.2020 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідальних працівників, а також наказ №378 від 20.05.2020 року про притягнення вантажників до матеріальної відповідальності в межах середньомісячного заробітку, на думку суду, прийняті правомірно та з дотриманням порядку застосування, а тому підстав для їх скасування не має та у задоволені позову слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed