Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-18 00:00:00

в травні 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до Київської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, в якій позивач просив суд визнати за ним у порядку спадкування з заповітом право власності на квартиру [ADDRESS] загальною площею 50,5 кв.м., житловою площею 32,5 кв.м., яка складається з: 1 - коридору площею 5,4 кв.м.; 2 - ванної кімнати площею 2,1 кв.м.; 3 - вбиральні площею 0,9 кв.м.; 4 - кухні площею 7,5 кв.м.; 5 - житлової кімнати площею 11,0 кв.м.; 6 - житлової кімнати площею 20,0 кв.м.; 7 - тамбуру площею 1,5 кв.м.; балкону 30% площею 2.1 кв.м. Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що [INFO] помер його дядько - [PERSON] , [INFO] , який згідно із заповітом від 06.11.2014р. визначив єдиним спадкоємцем на все належне йому на момент смерті майно племінника - [PERSON] , [INFO] (позивача у даній справі). Спадкодавець [PERSON] з 30.05.1987р. був одружений на [PERSON] , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] ». Після смерті спадкодавця [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, зокрема квартиру [ADDRESS] , яку він прийняв як спадщину після смерті дружини [PERSON] , що померла [INFO] . Остання була членом житлово-будівельного кооперативу «Мрія» з 05.01.1969р. та набула право власності на вказану кооперативну квартиру [ADDRESS] шляхом внесення до ЖБК 04.08.1987р. повної суми паєнакопичення у розмірі 7 314, 80 руб. Управлінням по обліку та розподілу жилої площі виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів [PERSON] на сім`ю з 2-х осіб було видано ордер на жиле приміщення від 08.08.1987р. №1844 на зайняття житлового приміщення жилою площею 32,5кв.м., що складається з 2-х кімнат в ізольованій квартирі за адресою: [ADDRESS] . Однак, право власності на вказану квартиру [PERSON] у Київському міському бюро технічної інвентаризації не зареєструвала, оскільки норми Закону України «Про власність» не передбачали обов`язкової реєстрації, а право власності члена житлового кооперативу на квартиру виникало з моменту виплати паю. Так, після смерті дружини [PERSON] її чоловік [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу (далі - КМНО) Мельниченко І.О. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Приватним нотаріусом КМНО Мельниченко І.О. 06.11.2014р. заведено спадкову справу №27/2014 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , однак [PERSON] , який був єдиним спадкоємцем, повідомлено, що Свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану квартиру не може бути видано у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа. За життя [PERSON] звертався до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно (справа №761/22629/15-ц). У зв`язку з тим, що [INFO] [PERSON] помер, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26.01.2016 провадження у цивільній справі №761/22629/15-ц було закрито. Таким чином, у зв`язку зі смертю [PERSON] не встиг юридично оформити свої права на спадкове майно після померлої дружини [PERSON] . Після смерті дядька - [PERSON] , позивач у даній справі - [PERSON] , звернувся до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а згодом із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Державним нотаріусом вказаної нотаріальної контори Шапченко М.І. була заведена спадкова справа №46/2016 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , однак постановою від 06.09.2017р. спадкоємцеві [PERSON] було відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з тим, що спадкоємцем не надано оформлених належним чином правовстановлюючих документів на квартиру, які підтверджують право власності [PERSON] . Отже, позивач вказує, що він позбавлений можливості оформити свої спадкові права на майно, а саме: вищевказану квартиру [ADDRESS] , у нотаріальному порядку та вимушений звернутись до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2020р. Шевченківського районного суду м.Києва судова справа за позовом [PERSON] розподілена судді Пономаренко Н.В. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.05.2020 позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, а справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. На підставі протокольної ухвали суду від 06.08.2020р. від приватного нотаріуса КМНО Мельниченко І.О. витребувано належним чином завірену копію спадкової справи щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , а з Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори - належним чином завірену копію спадкової справи щодо майна померлого [INFO] . [PERSON] 20.08.2020р. до суду надійшов відзив Київської міської ради на позовну заяву [PERSON] , в якому вказано, що зважаючи на докази, які містяться у матеріалах справи, відповідач просить суд ухвалити рішення згідно з нормами чинного законодавства та провести подальший розгляд справи за відсутності представника відповідача. 30.09.2020р. на адресу суду від приватного нотаріуса КМНО надійшли матеріали спадкової справи №27/2014 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] 30.09.2020р. на адресу суду з Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори надійшли матеріали спадкової справи №46/2016 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] 26.10.2020р. ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради про визнання права власності на майно в порядку спадкування та призначено справу до судового розгляду по суті. У подальшому від позивача [PERSON] до суду надійшли клопотання та заява від 20.04.2020р. про розгляд справи за його відсутності, в яких він вказав, що підтримує заявлені ним позовні вимоги та просить задовольнити позовну заяву у повному обсязі і визнати за ним право власності на спадкову квартиру. В судове засідання 19.07.2021р. сторони, будучи належним чином повідомленими про дату та час проведення судового засідання, не з`явились, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. З урахуванням того, що у матеріалах судової справи наявні заяви сторін про проведення розгляду справи за їх відсутності, суд прийшов до висновку про можливість проведення судового розгляду справи за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів. Вивчивши матеріали справи, встановивши обставини та відповідні їм докази, надавши оцінку кожному доказу окремо, а також доказам в сукупності, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Так, з матеріалів цивільної справи судом встановлено, що 30.05.1987 [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , уклали шлюб, актовий запис №1, за результатами якого чоловікові та дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Реєстрація шлюбу проведена Лебединецькою сільською радою народних депутатів Андрушівського району Житомирської області, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 30.05.1987р. [INFO] померла [PERSON] у віці 81 року, про що відділом реєстрації смерті у м.Києві вчинено актовий запис №15974 від 22.09.2014р. та видано свідоцтво про смерть. Копіями матеріалів спадкової справи №27/2014 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] підтверджується, що її чоловік [PERSON] звернувся 06.11.2014 до приватного нотаріуса КМНО Мельниченко І.О. з заявою про прийняття спадщини після дружини [PERSON] , в якій повідомив, що інших спадкоємців, окрім нього, немає, авсе спадкове майно він приймає. Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) та Витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі від 06.11.2014 підтверджується, що приватним нотаріусом КМНО Мельниченко І.О. 06.11.2014 у вказаному реєстрі перевірено відсутність записів щодо відкритих спадкових справ після померлої [INFO] [PERSON] , відсутність вчинених нею заповітів та здійснено реєстрацію спадкової справи 56741799 (номер справи у нотаріуса 27/2014). Довідками ЖБК «Мрія» за вересень - жовтень 2014р. підтверджується, що [PERSON] зареєстрований та проживає у 2-х кімнатній квартирі [ADDRESS] з 12.09.1987р., а померла [PERSON] була зареєстрована та проживала за вказаною адресою до її смерті - [INFO] . Листом від 28.05.2015 приватний нотаріус КМНО Мельниченко І.О. повідомила, що єдиним спадкоємцем померлої [INFO] [PERSON] є її чоловік [PERSON] , 1935 року народження, однак у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру [ADDRESS] , видати Свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру неможливо. Копіями ухвал Шевченківського районного суду м.Києва від 22.09.2015 та від 26.01.2016 у справі №761/22629/15-ц підтверджується, що [PERSON] звертався до Шевченківського районного суду м.Києва з позовною заявою до Київської міської ради, третя особа: Міністерство юстиції України, про встановлення права власності на спадкове майно, однак позовна вимога по суті вирішена не була, оскільки [INFO] помер позивач та у зв`язку з цим провадження у цивільній справі було закрито. Свідоцтвом про смерть від 09.01.2016, виданим відділом реєстрації смерті у м.Києві Управління державної реєстрації ГТУЮ у м.Києві, підтверджується, що [INFO] помер [PERSON] у віці 80 років, про що вчинено актовий запис №532 від 09.01.2016. Копіями матеріалів спадкової справи №46/2016 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] підтверджується, що 26.01.2016 із заявою про прийняття спадщини після його смерті до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори звернувся [PERSON] , на ім`я якого померлий залишив заповіт. У заяві вказано, що інших спадкоємців, передбачених ст.1241 ЦК України, немає. Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 26.01.2016 підтверджується, що державним нотаріусам Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. у вказаному реєстрі перевірено відсутність записів щодо відкритих спадкових справ після померлого [PERSON] . Витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі від 26.01.2016р. підтверджується, що державним нотаріусом 26.01.2016ру вказаному реєстрі здійснено реєстрацію спадкової справи 58498919 (номер справи у нотаріуса 46/2016). З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 26.01.2016 вбачається, що у вказаному реєстрі наявна інформація про чинний заповіт 56741949 [PERSON] , [INFO] (місце проживання: [ADDRESS] ), посвідчений 06.11.2014 приватним нотаріусом КМНО Мельниченко І.О. У матеріалах спадкової справи наявний вказаний заповіт, в якому вказано, що [PERSON] на випадок своєї смерті здійснив розпорядження, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі, все те, що буде йому належати на день смерті і на що він матиме право за законом, заповідає своєму племіннику - [PERSON] , [INFO] . Також, матеріали спадкової справи містять документи, які підтверджують особу заявника, документи, які підтверджують місце реєстрації та проживання померлого [PERSON] на час смерті, свідоцтво про смерть та довідка про причину смерті, копія свідоцтва про укладення шлюбу від 30.05.1987 між [PERSON] та [PERSON] (після реєстрації шлюбу - [PERSON] ), довідка ЖБК «Мрія» від 28.07.2017 про те, що [PERSON] повністю сплатила паєнакопичення за квартиру 04.08.1987 у розмірі 7 314,80 руб. та є власником квартири [ADDRESS] ; копії матеріалів спадкової справи №27/2014 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , заведеної приватним нотаріусом КМНО Мельниченко І.О.; заява спадкоємця [PERSON] від 06.09.2017 до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, що складається з квартири [ADDRESS] . Постановою державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Шапченко М.І. від 06.09.2017р. спадкоємцеві [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру [ADDRESS] , що входить до складу спадкового майна, яке залишилось після померлого [INFO] [PERSON] . Постанова мотивована тим, що [PERSON] , який є єдиним спадкоємцем за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] , просив видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру [ADDRESS] , що залишилась після померлої [INFO] [PERSON] , спадкоємцем якої був її чоловік - [PERSON] , що прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав та помер [INFO] , проте таке свідоцтво видане бути не може, оскільки спадкоємцем не надано оформлені належним чином правовстановлюючі документи на квартиру, які підтверджують право власності померлої [PERSON] . При цьому, у мотивувальній частині постанови державного нотаріуса вказано, що надана спадкоємцем довідка ЖБК «Мрія» підтверджує, що померла [PERSON] була членом ЖБК «Мрія» з 05.01.1969, вказана квартира дійсно виплачена у повному обсязі у 1987 році та належить їй на праві власності, але право власності на своє ім`я померла не оформила, і таким чином, документ, який підтверджує право власності померлої на вказану квартиру відсутній. У зв`язку з наведеним державним нотаріусом з посиланням на п.4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України спадкоємцю [PERSON] роз`яснено процедуру вирішення зазначеного питання у судовому порядку. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач - [PERSON] , позбавлений можливості оформити право власності на спадкове майно - квартиру [ADDRESS] , у інший спосіб, окрім як у судовому порядку. Щодо наявності у померлої [PERSON] (дошлюбне прізвище - [PERSON] ) права власності на квартиру [ADDRESS] та спадкування вказаного майна після її смерті чоловіком [PERSON] судом досліджено та оцінено наявні у матеріалах цивільної справи письмові докази, а саме копії наступних документів: - свідоцтва про укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] від 30.05.1987, згідно з яким прізвище дружини змінено на « [PERSON] »; - ордера на жиле приміщення (обмінний) №1844 від 08.08.1987, виданого Управлінням по обліку і розподілу житлової площі виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів, на право зайняття [PERSON] з сім`ю на 2-х осіб: « [PERSON] », « [PERSON] - муж» в порядку обміну житлового приміщення жилою площею 32,5 кв.м., що складається з 2 кімнат в ізольованій квартирі за адресою: [ADDRESS] (ордер складено російською мовою); - квитанції від 04.08.1987р. про сплату [PERSON] отримувачу ЖБК «Мрія» пайового внеску у розмірі 7 314,80руб.; - довідок ЖБК «Мрія» від 28.07.2017 та від 06.03.2020, в яких вказано, що [PERSON] , власником кооперативної квартири [ADDRESS] , повністю сплачено паєнакопичення за квартиру 04.08.1987р. у розмірі 7 314,80 руб., [PERSON] була членом ЖБК «Мрія» на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 28.05.1968 №234; - довідок ЖБК «Мрія» від 06.03.2020, в яких вказано, що на момент смерті [INFO] [PERSON] була зареєстрована та проживала у квартирі за адресою: [ADDRESS] , а разом з нею проживав її чоловік [PERSON] , на момент смерті останнього 08.01.2016 він також був зареєстрований та проживав у квартирі за вказаною адресою; - технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] , виготовлений станом на 17.10.2019 ТОВ «Корунд Консалтинг» на замовлення [PERSON] , згідно з яким квартира [ADDRESS] розташована на ІІІ поверсі, загальна площа квартири - 50,5 кв.м., житлова - 32,5, складається з: 1 - коридору площею 5,4 кв.м.; 2 - ванної кімнати площею 2,1 кв.м.; 3 - вбиральні площею 0,9 кв.м.; 4 - кухні площею 7,5 кв.м.; 5 - житлової кімнати площею 11,0 кв.м.; 6 - житлової кімнати площею 20,0 кв.м.; 7 - тамбуру площею 1,5 кв.м.; балкону площею 2.1 кв.м.; - Інформаційну довідку КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації від 06.03.2020р., якою повідомлено, що квартира [ADDRESS] згідно з даними реєстрових книг Бюро на праві власності не зареєстрована. За результатами дослідження та оцінки зібраних у справі доказів в цілому, так і кожному доказу окремо, суд приходить до висновку, що у [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) як члена ЖБК «Мрія», який сплатив пай у повному обсязі, виникло право власності на квартиру [ADDRESS] , а з моменту відкриття спадщини після її смерті вказана квартира увійшла до складу спадкового майна, яке прийняв її чоловік [PERSON] як єдиний спадкоємець, з огляду на таке. 07.02.1991р. був прийнятий Закон «Про власність» № 697-XII (далі - Закон), який набув чинності з 15.04.1991р. За ч.1 ст.13 вказаного Закону об`єктами права індивідуальної власності є жилі будинки, квартири, предмети особистого користування, дачі, садові будинки, предмети домашнього господарства, продуктивна і робоча худоба, насадження на земельній ділянці, засоби виробництва, вироблена продукція, транспортні засоби, грошові кошти, акції, інші цінні папери, а також інше майно споживчого і виробничого призначення. Відповідно до ст. 15 Закону член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Наймач жилого приміщення в будинку державного чи громадського житлового фонду та члени його сім`ї мають право придбати у власність відповідну квартиру або будинок шляхом їх викупу або на інших підставах, передбачених законодавством Української РСР. Громадянин, який став власником цього майна, має право розпоряджатися ним на свій розсуд: продавати, обмінювати, здавати в оренду, укладати інші угоди, не заборонені законом. Пунктом 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. У п.6 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», зокрема вказано, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК), проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Разом із тим суди повинні розмежовувати право на спадщину як майнове право (об`єкт спадкування) та виникнення права власності на спадкове майно як на об`єкт нерухомого майна. При цьому, наприклад, спадкоємець має право звернутися із заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Як встановлено з матеріалів цивільної справи [PERSON] була членом ЖБК «Мрія» на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 28.05.1968 №234, пайовий внесок за кооперативну квартиру у розмірі 7 314,80руб. нею сплачено 04.08.1987р., ордер на житлове приміщення (обмінний) №1844 від 08.08.1987 їй видано Управлінням по обліку і розподілу житлової площі виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів, на зайняття житлового приміщення жилою площею 32,5 кв.м., що складається з 2 кімнат в ізольованій квартирі за адресою: [ADDRESS] , на сім`ю з 2-х осіб: « [PERSON] », « [PERSON] - муж». Таким чином, виходячи з положень ст.15 Закону України «Про власність», який набрав чинності з квітня 1991 року, у спадкодавця [PERSON] виникло право власності на квартиру [ADDRESS] , оскільки нею як членом ЖБК «Мрія» повністю внесено свій пайовий внесок за квартиру і вказана квартира увійшла до спадкового майна після її смерті. В силу положень статті 1216 ЦК України спадкування - це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до положень статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права. З наявних у матеріалах справи доказів встановлено, що покійний дядько позивача - [PERSON] , у встановленому законом порядку та строк прийняв спадщину після померлої дружини [PERSON] , яка складається із квартири [ADDRESS] , а позивач у свою чергу прийняв спадщину за заповітом після смерті свого дядька - [PERSON] , до складу якої увійшло вказане нерухоме майно, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання за позивачем [PERSON] права власності на цю квартиру. Сама по собі відсутність державної реєстрації права власності на спірну квартиру [PERSON] , а також відсутність у спадкодавця [PERSON] свідоцтва про право власності на спадкове майно після смерті дружини [PERSON] , не є перешкодою для реалізації позивачем [PERSON] права на прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права. Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду, зокрема у постанові від 19 травня 2021 року у справі № 645/713/19-ц (провадження № 61-8584св20) та у постанові від 14 серпня 2019 року у справі № 523/3522/16-ц (провадження № 61-21211св18). Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовна вимога [PERSON] підлягає задоволенню шляхом визнання за ним права власності на квартиру [ADDRESS] , яка складається з двох кімнат загальною загальною площею 50,5 кв.м., у тому числі житловою площею 32,5 кв.м., у порядку спадкування за заповітом, після померлого [INFO] [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: approved