Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-28 00:00:00

В серпні 2017р. позивачка [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом до відповідача Київської міської ради, в якому просила суд: визначити їй додатковий строк, в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася [INFO] після смерті її матері - [PERSON]. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що заповітом від 01 грудня 1994р. її мати [PERSON], яка померла [INFO], заповіла ? частину квартири [ADDRESS] Після смерті матері позивачки, відкрилася спадщина на майно, а саме ? частину квартири [ADDRESS]. Заяву про прийняття спадщини у встановлений строк позивачка не подала, так як була госпіталізовано в ортопедо-травматологічний центр Київської обласної клінічної лікарні. Їй було поставлено діагноз - деформуючий артроз з больовим синдромом. Після проведення хірургічної операції, вона була виписана для продовження лікування за місцем проживання. Після смерті матері, хвороба [PERSON] загострилася, остання змушена була звертатися до лікаря. Протягом двох місяців (квітень, травень 2017р.) вона проходила лікування, а тому була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини у зв'язку з загостренням хвороби та проходженням лікування, які є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. В травні 2017р. позивачка звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коновал З.Ф. із заявою про прийняття спадщини та з проханням видати на її ім'я свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру. Однак нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Нотаріусом було роз'яснено позивачці про право звернутись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду була повідомлена в установленому законом порядку. Представник позивача до судового засідання подав на адресу суду заяву про розгляд справи у відсутність сторони позивача, яка заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, з підстав, зазначених в позові, та просить розглядати справу у свою відсутність. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, просив розглянути справу за його відсутності, надіславши на адресу суду відзив на позов, з проханням вирішити позов у встановленому законом порядку. Суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності сторін, в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, [PERSON] є матір'ю позивачки. Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 15 листопада 2016р. вбачається, що [PERSON] померла [INFO] Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із ? частини квартири [ADDRESS] Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За положеннями ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. У відповідності з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно із постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07 червня 2017р., винесену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коновал З.Ф., позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті її матері у зв'язку з пропуском строку та рекомендовано звернутися до суду. Судом встановлено, що заяви про прийняття спадщини від інших осіб (спадкоємців за законом чи заповітом) після відкриття спадщини подано не було. В ході судового розгляду встановлено, що позивачка [PERSON], є єдиним спадкоємцем за заповітом після померлої матері [PERSON]. Судом встановлено, що в 2016р. позивачку [PERSON] було госпіталізовано в ортопедо-травматологічний центр Київської обласної клінічної лікарні. Їй поставлено діагноз - деформуючий артроз з больовим синдромом, що підтверджується випискою з історії хвороби стаціонарного хворого. Після проведення операції [PERSON] була виписана для продовження лікування за місцем проживання. Після смерті матері, хвороба [PERSON] загострилася, остання змушена була звертатися до лікаря. Протягом двох місяців (квітень, травень 2017р.) позивачка проходила лікування в умовах денного стаціонару, що підтверджується висновком лікаря від 14 квітня 2017р. і тому вона не могла вільно пересуватися, відчуваю сильну біль, у зв'язку з чим не виходила з дому. У зв'язку з загостренням хвороби та проходженням лікування, позивачка [PERSON] не могла своєчасно реалізувати свої спадкові права, та вчасно не звернутися із заявою про прийняття спадщини, враховуючи відсутність інших спадкоємців, які б заявили свої права на спадщину, суд вважає, що позивачкою було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону і підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 640,0 грн.

Outcome: approved