Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-21 00:00:00

В січні 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Міська рада міста Кропивницького, по якому просить визнати [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , такими, що втратили право користування будинком, розташованим за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову зазначає, що [PERSON] є власником Ѕ частки житлового будинку [ADDRESS] . За вказаною адресою зареєстровані, але не проживають з лютого 2000 року [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Вказує, що відповідачі, будучи відсутніми без поважних причин понад рік, втратили право користування будинком та чинять перешкоди у користуванні [PERSON] своєю власністю. У зв`язку з відсутністю жодних відомостей про можливе місцеперебування відповідачів позивач не має можливості вирішити спір у позасудовому порядку, тому змушений звернутись до суду з позовом. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12.02.2020 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання /а.с. 47-48/. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05.03.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті /а.с. 71-72/. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, просив задовольнити. В судове засідання 22.07.2020 року представник позивача не з`явився, через канцелярію суду надав заяву, якою просив провести судове засідання без його участі, позовні вимоги підтримав, не заперечив проти винесення заочного рішення суду. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та дату судового засідання повідомлялися судом належним чином, причини неявки суду не повідомили, правом подачі відзиву до суду не скористалися. Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Міської ради міста Кропивницького в судове засідання не з`явився, повідомлений судом про час та місце розгляду справи належним чином, через канцелярію суду надав заяву, якою просив розглянути справу без його участі. За таких обставин, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Зі згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, покази свідка, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що [PERSON] є власником Ѕ частки житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Хомутенко О.В., реєстровий номер 1151 /а.с. 9,10/ та Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №213692727 від 24.06.2020 року /а.с 101-102/. Як вбачається з витягу також власником Ѕ частини житлового будинку [ADDRESS] є [PERSON] . Згідно відповідей на запит суду управління Державної міграційної служби України в Кіровоградській області від 04.02.2020 року за вказаною адресою зареєстровані [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] /а.с. 39-41/. Відповідно до довідки квартального комітету №15 Фортечного району м. Кропивницький №27 від 14.01.2020 року склад сім`ї за вказаною адресою: власник [PERSON] , 1963 року народження, мати [PERSON] , 1939 року народження, сестра [PERSON] , 1959 року народження, племінниця [PERSON] , 1990 року народження та племінниця [PERSON] , 1992 року народження /а.с. 11/. Згідно акту від 14.01.2020 року, складеного сусідами [PERSON] та [PERSON] , підписи яких засвідчені головною квартального комітету №15 Фортечного району [PERSON] , з 01.02.2000 року відповідачі [PERSON] , 1959 року народження, [PERSON] , 1990 року народження та [PERSON] , 1992 року народження фактично не проживають за адресою: [ADDRESS] /а.с. 32/. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що є власником Ѕ частини будинку по [ADDRESS] , більше року не бачила за вказаною адресою [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , їх речі в будинку відсутні. Конституція України встановила основні засади права власності. Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним, складається з права володіння, права користування і права розпорядження. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Статтею 9 ЖК України визначено, що ніхто не може бути обмежений у праві користуватися жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Пленум Верховного Суду України в п. 10 постанови від 12 квітня 1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» роз`яснив судам, що у справах цієї категорії необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності суд може продовжити пропущений строк. Відповідно до ч.1 ст. 156 ЖК Української РСР з урахуванням положень ч.1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному власником. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Обставин, які б свідчили, що позивач та/або будь-які інші особи коли-небудь перешкоджали та/або в цей час перешкоджають відповідачам в користуванні будинком та/або що з цього питання відповідачі зверталися до суду або до правоохоронних органів судом не встановлено. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] втратили право користування спірним житловим приміщенням, відтак дає суду підстави визнати їх такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Згідно ст. 141 ЦПК України, судові витрати підлягають стягненню з відповідачів.

Outcome: approved