Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-22 00:00:00

В січні 2019 року [PERSON] звернулася до суду із вищевказаним позовом, який згодом уточнила та остаточно просила визнати за нею право власності на самочинно збудоване нерухоме майно, а саме на житловий будинок літера А-2, загальною площею 135,80 кв.м, житловою площею 97,80 кв.м, розташований на земельній ділянці № [NUMBER] площею 0,0457га (кадастровий номер 1412300000:03:029:0235) с цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться по [ADDRESS] . В обґрунтування уточненого позову зазначено, що їй, на підставі договору купівлі-продажу від 11.11.2015 року, належить земельна ділянка, площею 0,0457га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Після оформлення земельної ділянки у власність, у листопаді 2015 року, з метою подальшого використання її для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, в 2016 році позивачкою зроблено до КП «Міське архітектурне бюро» заказ для будівництва нового жилого будинку, а саме ескіз намірів забудови. 25.05.2016 року, на підставі цього ескізу намірів забудови, Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради їй видано будівельний паспорт «Будівництво нового житлового будинку за адресою: [ADDRESS] », що і стало підставою для подання нею в компетентні органи повідомлення про початок будівельних робіт (ДЦ 062161731558 від 21.06.2016 року). При цьому, за час користування земельною ділянкою, у зв`язку з юридичної необізнаністю, позивачкою, з метою поліпшення умов для проживання та підвищення комфорту в період з 2016 по 2019 роки в межах земельної ділянки, що належить їй на праві приватної власності, був збудований житловий будинок літера А-2, загальною площею 135,80 кв.м, житловою 97,80 кв.м, відповідно до будівельного паспорту, однак зі зміною міста розташування об`єкта нерухомого майна стосовно меж земельної ділянки, що визначається візуально шляхом порівняння будівельного паспорта та технічного паспорта від 30.07.2019 року. В результаті будівництва були витрачені її особисті заощадження, власні будівельні матеріали та обладнання. 16.08.2019 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради, розглянувши звернення позивачки у вигляді подання 06.08.2019 року декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, відмовила у реєстрації цієї декларації ДЦ 151192281146. А після цього, двічі, 08.10.2019 року та 21.11.2019 року за результатами позапланової перевірки, проведеної на «Будівництво нового житлового будинку по [ADDRESS] » склали відносно неї протоколи про адміністративне правопорушення, а саме порушення ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», відповідальність за порушення якої передбачено ч.1 ст.96 КУпАП та за невиконання приписів, відповідальність за невиконання яких передбачено ч.1 ст.188-42 КУпАП відповідно. Основною вимогою припису органів державного архітектурно-будівельного контролю є усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року, за якою наказувалось усунити порушення шляхом приведення об`єкту будівництва у відповідність до затвердженого будівельного паспорту від 25.05.2016 року №06-01-17/816-02, або внести зміни до будівельного паспорту від 25.05.2016 року до 08.11.2019 року, що зробити не можливо без знесення наявної будівлі та будівництва нової будівлі у раніше встановленому будівельним паспортом місті на моїй земельній ділянці. Також зазначила, що 30.07.2019 року ФОП [PERSON] було зроблено та видано технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, а саме на самочинний житловий будинок, який був побудований за адресою: [ADDRESS] .\~ У зв`язку з вказаним вона змушена звернутись до суду з позовом про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно та просила позовні вимоги задовольнити. В лютому 2020 року Маріупольська міська рада Донецької області звернулась до суду із зустрічною позовною заявою до [PERSON] , в якій просили зобов`язати останню усунути недоліки шляхом проведення перебудови за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову вказано, що при проведені перевірки було встановлено, що за вищевказаною адресою житловий будинок будується з відхиленням від затверджених вихідних даних, а саме будівельного паспорту виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 25.05.2016 року №06-01-17/816-02. Так, згідно аркушу 1 (шифр 19/2016/АС) ескізу намірів забудови будівництва нового житлового будинку по [ADDRESS] зазначено, що житловий будинок має бути одноповерховим із загальною площею 67 кв.м, у той час як на теперішній час встановлено, що будинок має два поверхи та загальну площу 160 кв.м. Також встановлено, що, згідно ескізу, вказаний житловий будинок повинен розміщуватися у глибині земельної ділянки для забезпечення протипожежних розривів, проте фактичне розміщення вказаного житлового будинку не відповідає генеральному плану, при цьому порушуються протипожежні відстані. У зв`язку з викладеним, відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення від 08.10.2019 року та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.10.2019 року і припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року, із значенням вимоги усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкту будівництва у відповідність до затвердженого будівельного паспорту виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 25.05.2016 року №06-01-17/816-02, або внесення змін до вказаного будівельного паспорту, термін виконання приписів 08.11.2019 року. Проте [PERSON] вимоги приписів у добровільному порядку не виконано, у зв`язку з чим змушені звернутись до суду із відповідним позовом. Позивачка за первісним позовом та відповідачка за зустрічним позовом [PERSON] , а також її представник [PERSON] , який діє на підставі ордеру серії ДН №078879 від 09.01.2020 року, до судового засідання не з`явилися, надали відповідні заяви про розгляд справи за їх відсутності, підтримали уточнені вимоги за первісним позовом та просили відмовити в задоволенні зустрічного. Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом - [PERSON] , яка діє на підставі довіреності, до судового засідання не з`явилася, 19.04.2021 року надала заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що проти задоволення уточненого позову [PERSON] заперечує, зустрічну позовну заяву про усунення недоліків шляхом проведення перебудови за адресою: [ADDRESS] , підтримує. Своєчасно подала відзив на первісний позов, просила прийняти рішення на розсуд суду. Представник третьої особи - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради до судового засідання не з`явився, своєчасно подав пояснення, за якими проведеною позаплановою перевіркою, підставою для якої слугувала заява до контакт-центру №77639 від 06.10.2019 року, встановлено, що за адресою - [ADDRESS] , роботи виконуються [PERSON] на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ДЦ 062161731558 від 21.06.2016 року. Вказаний житловий будинок, станом на 08.10.2019 року, має геометричні розміри: поверховість 2 поверхи, ширина 8м, довжина 10м, висота 7,4м, загальна площа житлового будинку складає 160 кв.м. Відтак, перевіркою встановлено, що такий житловий будинок будується з відхиленням від затверджених вихідних даних, а саме будівельного паспорту виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 25.05.2016 року №06-01-17/816-02. Так, згідно аркушу 1 (шифр 19/2016/АС) ескізу намірів забудови будівництва нового житлового будинку по [ADDRESS] , оскільки житловий будинок має бути одноповерховим із загальною площею 67 кв.м, у той час як фактично встановлено, що будинок має два поверхи та загальну площу 160 кв.м. Також встановлено, що, згідно ескізу, вказаний житловий будинок повинен розміщуватися у глибині земельної ділянки для забезпечення протипожежних розривів, проте фактичне розміщення вказаного житлового будинку не відповідає генеральному плану, при цьому порушуються протипожежні відстані. У зв`язку з виявленим, відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення від 08.10.2019 року та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.10.2019 року і припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року, із значенням вимоги усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкту будівництва у відповідність до затвердженого будівельного паспорту виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 25.05.2016 року №06-01-17/816-02, або внесення змін до вказаного будівельного паспорту, термін виконання приписів 08.11.2019 року. Постановою №23 від 10.10.2019 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 1700 грн. за порушення ч.1 ст.96 КУпАП, 11.10.2019 року штраф сплачено в повному обсязі. Разом з тим, повторною позаплановою перевіркою, проведеною з 08.11.2019 року по 21.11.2019 року, встановлено, що вимоги приписів від 08.10.2019 року [PERSON] не виконано, виявлені порушення не усунуті, про що було складено відповідний акт та протокол від 21.11.2019 року. Постановою №33 від 26.11.2019 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 6800 грн. за порушення ч.1 ст.188-42 КУпАП, 27.11.2019 року штраф сплачено в повному обсязі. При цьому, після вказаної дати, обов`язкових до виконання приписів знов не виконано, об`єкт не у відповідність до затвердженого будівельного паспорту №06-01-17/816-02 від 25.05.2016 року, зміни до нього не внесені. Заперечують проти задоволення позовних вимог [PERSON] . Треті особи [PERSON] та [PERSON] до судового засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, вважають, що позовні вимоги за первісним позовом [PERSON] підлягають задоволенню, в задоволенні зустрічного позову Маріупольської міської ради Донецької області вважають за необхідне відмовити. Суд, враховуючи, пояснення сторін, надані у судових засіданнях, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступних висновків. Встановлено, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 11.11.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Демко М.Л. за реєстраційним номером №2305, належить земельна ділянка, площею 0,0457га (кадастровий номер 1412300000:03:029:0235) для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №47419671 від 11.11.2015 року. Відповідно до заказу КП «Міське архітектурне бюро» №19/2016, позивачкою, для будівництва нового жилого будинку за адресою - [ADDRESS] , зроблено замовлення ескізу намірів забудови. 25.05.2016 року, на підставі вищевказаного ескізу намірів забудови, Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради на ім`я [PERSON] видано будівельний паспорт «Будівництво нового житлового будинку за адресою: [ADDRESS] » №06-01-17/816-02 від 25.05.2016 року, за яким техніко-економічні показники: площа земельної ділянки 457,0 кв.м, площа забудови 88,7 кв.м, площа городу/саду 300,0 кв.м, площа замощення 68,3 кв.м. Проектом передбачається будівництво нового одноповерхового жилого будинку габаритами 10,0 х 8,0м. Гранична висота житлового будинку - 6,1м. 21.06.2016 року [PERSON] подано до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради повідомлення про початок будівельних робіт (ДЦ 062161731558 від 21.06.2016 року). 30.07.2019 року ФОП [PERSON] було зроблено та видано технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, а саме на самочинний житловий будинок, який був побудований за адресою: [ADDRESS] (загальною площею - 135,80 кв.м, житловою площею - 97,80 кв.м). Згідно декларації №ДЦ 151192281146 про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, поданої 06.08.2019 року, в період з 2016 по 2019 роки в межах земельної ділянки, що належить [PERSON] на праві приватної власності, був збудований житловий будинок літера А-2, загальною площею - 135,80 кв.м, житловою площею - 97,80 кв.м, відповідно до будівельного паспорту, однак зі зміною міста розташування об`єкта нерухомого майна стосовно меж земельної ділянки, що визначається візуально шляхом порівняння будівельного паспорта та технічного паспорта від 30.07.2019 року. 16.08.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради відмовлено у реєстрації декларації №ДЦ 151192281146 через оформлення з порушенням встановлених вимог, а саме інформація про документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою зазначений у декларації не відповідає інформації зазначеної у повідомлені про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта. Декларація повернута на доопрацювання. Після усунення недоліків заявниця не позбавлена можливості повторно звернутись до Управління для реєстрації декларації. Наказом начальника Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради №72 від 08.10.2019 року призначено позаплановий захід нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: [ADDRESS] . На підставі вказаного наказу видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №52 від 08.10.2019 року. Актом №40/08102010 від 08.10.2019 року, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: [ADDRESS] , встановлено, що роботи виконуються [PERSON] на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ДЦ 062161731558 від 21.06.2016 року. Вказаний житловий будинок, станом на 08.10.2019 року, має геометричні розміри: поверховість 2 поверхи, ширина 8м, довжина 10м, висота 7,4м, загальна площа житлового будинку складає 160 кв.м. Відтак, перевіркою встановлено, що такий житловий будинок будується з відхиленням від затверджених вихідних даних, а саме будівельного паспорту виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 25.05.2016 року №06-01-17/816-02. Так, згідно аркушу 1 (шифр 19/2016/АС) ескізу намірів забудови будівництва нового житлового будинку по [ADDRESS] , оскільки житловий будинок має бути одноповерховим із загальною площею 67 кв.м, у той час як фактично встановлено, що будинок має два поверхи та загальну площу 160 кв.м. Також встановлено, що, згідно ескізу, вказаний житловий будинок повинен розміщуватися у глибині земельної ділянки для забезпечення протипожежних розривів, проте фактичне розміщення вказаного житлового будинку не відповідає генеральному плану, при цьому порушуються протипожежні відстані. Таким чином, [PERSON] , як замовником будівництва, порушені вимоги ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», згідно якої будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил. За приписами про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.10.2019 року і про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року, вказані вимоги щодо усунення виявлених порушень шляхом приведення об`єкту будівництва у відповідність до затвердженого будівельного паспорту виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 25.05.2016 року №06-01-17/816-02, або внесення змін до вказаного будівельного паспорту, термін виконання приписів 08.11.2019 року. Виконання будівельних робіт зупинити до усунення виявлених порушень. 08.10.2019 року за результатом позапланової перевірки, проведеної на «Будівництво нового житлового будинку по [ADDRESS] » відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.96 КУпАП, у зв`язку із порушенням\~ нею ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Постановою №23 від 10.10.2019 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП у виді штрафу у розмірі 1700 грн., 11.10.2019 року штраф сплачено в повному обсязі.\~ Наказом начальника Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради №86 від 08.11.2019 року призначено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: [ADDRESS] . На підставі вказаного наказу видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №66 від 08.11.2019 року. Актом №58/08102010 від 21.11.2019 року, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: [ADDRESS] , встановлено, що [PERSON] , як суб`єктом містобудування не виконано вимоги приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю, а саме припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року, що є порушенням вимог пп.а п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно якої посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов\~ та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові\~ для виконання приписи щодо, у тому числі, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. 21.11.2019 року за результатом повторної позапланової перевірки, проведеної на «Будівництво нового житлового будинку по [ADDRESS] » відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.188-42 КУпАП. Постановою №33 від 26.11.2019 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 6800 грн. за порушення ч.1 ст.188-42 КУпАП, 27.11.2019 року штраф сплачено в повному обсязі. За звітом про оцінку майна від 26.12.2019 року, зробленого суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , вартість об`єкта оцінки ( [ADDRESS] ), яка визначена порівняльним підходом, округлена, дорівнює 145000 грн. Відповідно до ч.1 ст.16 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, ч.1 ст.11 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із ч.1 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст.80 ЦПК України). Відповідно до вимог ст.331 ЦК України право власності на новостворене майно виникає з моменту завершення будівництва. Законом передбачено прийняття нерухомого майна в експлуатацію, право власності виникає з моменту його прийняття в експлуатацію. До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). Відповідно до ч.2 ст.5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», якщо законодавством передбачено прийняття в експлуатацію об`єкта нерухомого майна державна реєстрація прав на такий об`єкт проводиться після прийняття його в експлуатацію в установленому законодавством порядку. До цього часу об`єкт будівництва вважається незавершеним. Згідно ст.375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власності на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Поняття «будівництво» включає в себе нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт об`єктів будівництва (ч.3 ст.10 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.4 Закону України «Про архітектурну діяльність»). Для визнання будівництва самочинним воно має бути пов`язане з об`єктом нерухомості й порушувати одне з положень статті 376 ЦК України. Згідно із частиною першою статті 376 ЦК України самочинне будівництво визначається через сукупність ознак, що виступають умовами або підставами, за наявності яких об`єкт нерухомості вважається самочинним, а саме, якщо: 1) він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена в установленому порядку для цієї мети; 2) об`єкт нерухомості збудовано без належного дозволу чи належно затвердженого проекту; 3) об`єкт нерухомості збудований з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Отже, наявність хоча б однієї із трьох зазначених у частині першій статті 376 ЦК України ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним. Відповідно до вимог ст.376 ЦК України, особа, яка здійснила самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Однак, згідно з частинами третьою, п`ятою цієї статті право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена цієї мети, за умови надання земельної ділянки в установленому порядку особі під збудоване нерухоме майно. На вимогу власника земельної ділянки суд може визнати ним право власності на нерухоме майно, яке самочинне збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб. Ухвалою Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області від 05.03.2021 року до участі в справі в якості третіх осіб залучено [PERSON] та [PERSON] , які, за наданими суду документами, є співвласниками земельної ділянки та житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що межує з земельною ділянкою позивачки. Вказані особи зазначили про відсутність порушень їх прав з боку позивачки. Вирішуючи справу за позовом власника земельної ділянки про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, суди зобов`язані встановлювати усі обставини справи, зокрема: чи є позивач власником земельної ділянки; чи звертався він до компетентного державного\~ органу про прийняття забудови до експлуатації; чи є законною відмова у такому прийняття, чи є порушені будівельні норми та правила істотними. При\~ вирішенні питання\~ про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з`ясувати\~ зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом, як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо (п.12, 23 Постанови пленуму ВССУ від 30.03.2012 року №6 «Про практику застосування судами ст.376 ЦК України»). Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №10 від 07.12.2020 року, зведений зблокований житловий будинок [ADDRESS] \~ не суперечить вимогам ДБН (Державних будівельних норм) України: архітектурних, санітарних, протипожежних та інших норм і правил, у відповідності із законодавством та містобудівною документацією. При цьому, оскільки Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради був виданий будівельний паспорт з реєстраційним номером [NUMBER] від 25.05.2016 року, замість містобудівних умов та обмежень, усунути виявлене порушення неможливо, тому будівельний паспорт підлягає скасуванню. Відповідно до ст.5 Закону України\~ «Про основи містобудування», при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил: розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів. Відповідно до ст.4 Закону України «Про архітектурну діяльність», передбачено цілий комплекс робіт, пов`язаних із створенням об`єкта архітектури. Для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт; пошук архітектурного рішення; виконання робочої документації для будівництва; будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури; архітектурно-будівельний контроль; технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування; прийняття спорудженого об`єкта в експлуатацію. Відповідно до ст.28 цього Закону передбачено, що власники та користувачі об`єктів архітектури зобов`язані, зокрема, отримувати в установленому законодавством порядку документ дозвільного характеру, що дає право па виконання робіт, пов`язаних із реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об`єкта архітектури. Згідно вимог ст.26 «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Відповідно до ч.ч.1,5,7 ст.34 цього Закону передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робі та згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.38 Закону, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних таким знесенням. Разом з тим, Маріупольською міською радою Донецької області подано зустрічний позов про усунення недоліків шляхом проведення перебудови об`єкта. Відповідно до вимог ст.376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування. Суд за позовом відповідного державного органу чи органу місцевого самоврядування може на підставі ч.7 ст.376 ЦК зобов`язати забудовника здійснити перебудову житлового будинку, будівлі, споруди або іншого об`єкта нерухомості, який побудовано чи будується з істотними відхиленнями від проекту або з істотним порушенням основних будівельних норм і правил. Якщо технічна можливість перебудови об`єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна. Згідно рекомендацій та змісту п.24 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №6 «Про практику застосування судами, статті 376 ЦК України», знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови. Виходячи з аналізу вказаного законодавства, суд приходить до висновків, що в ході розгляду справи не встановлено, що будівельні роботи проведені [PERSON] з істотним порушенням будівельних норм і правил, які б загрожували життю чи здоров`ю людини або впливали на міцність і безпечність будівель, а зазначені в актах порушення щодо відсутності дозвільних документів (розбіжності з будівельним паспортом) не є істотними порушеннями будівельних норм і правил які б мали наслідком необхідність знесення вказаної будівлі. З урахуванням того, що будівництво спірного об`єкта проведено на земельній ділянці належній позивачці та за її кошти, а висновками судової будівельно-технічної експертизи встановлена відсутність відхилень від архітектурних, будівельних, санітарних, протипожежних та інших норм і правил при будівництві жилого будинку, суд вважає обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню вимоги [PERSON] до Виконавчого комітету Маріупольської міської ради Донецької області про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно. У свою чергу, враховуюче вищевикладене, а також те, що відповідачем не спростовані наведені позивачем обставини та не підтверджено належними й допустимими доказами наявність істотних порушень будівельних норм і правил, які б суперечили суспільним інтересам або порушували права інших осіб, чи мали бути наслідком необхідності проведення перебудови чи знесення вказаної будівлі, позовні вимоги за зустрічним позовом Маріупольської\~ міської ради Донецької області до [PERSON] про усунення недоліків шляхом проведення перебудови, задоволенню не підлягають.

Outcome: approved