Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-28 00:00:00

В червні 2020 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача приватного акціонерного товариства «Новотроїцьке рудоуправління» (далі ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління»), обгрунтовуючи свої позовні вимоги наступним. 01.02.2011 року він був прийнятий на роботу до ВАТ «Новотроїцьке рудоуправління» на посаду помічника машиніста екскаватора по п`ятому розряду Вапнякового кар`єру. 06.10.2014 року переведений машиністом екскаватора Вапнякового кар`єру. 05.05.2020 року згідно наказу № 234-К від 04.05.2020 року звільнений з ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» в зв`язку з появою на роботі у нетверезому стані за п. 7 ст. 40 КЗпП України, про що внесено запис до трудової книжки. Вважає своє звільнення не законним, виходячи з наступного З 13.04.2020 року по 14.04.2020 року він перебував у нічній робочій зміні з 20.00 години до 08.00 години. Приблизно о 03.30 годині під час виконання своїй трудових обов`язків, керуючи екскаватором у кар`єрі, сталася аварія, в наслідок якої ковш екскаватора зіткнувся з негабаритним блоком. В результаті зіткнення було пошкоджено екскаватор. В зв`язку з чим, відповідачу було заподіяно шкоду. На думку позивача, пошкодження екскаватора сталося не з його вини. Після аварії він продовжував знаходитися на робочому місці. Про аварію повідомив по телефону гірського майстра. Від виконання обов`язків відсторонений не був. Гірський майстер запропонував йому дочекатися ранку, коли з`явиться керівництво для з`ясування всіх обставин. Оскільки раніше таких випадків не траплялось, він був знервований, відчував біль у серці та підвищення тиску. В кінці зміни о 07.50 годині виїхав з кар`єру, де його чекав представник служби безпеки підприємства, який повідомив, що їм необхідно проїхати до приміщення ГТЦ, яке знаходиться на території підприємства. Він зателефонував своєму приятелю [PERSON] , який був повинен його зустріти та підвезти до дому. [PERSON] під`їхав до приміщення і він розповів йому про те, що сталося вночі. У нього в сумці була пляшка з настойкою пустирнику, яку робить дружина, як заспокійливий засіб. В 2017 році він проходив стаціонарне лікування у неврологічному відділенні ЦРЛ м. Волноваха з діагнозом гострий менингоенцефаліт. За порадою лікаря невропатолога йому було рекомендовано уникати нервових ситуацій і при необхідності вживати настойку пустирнику. В присутності [PERSON] він випив з пляшки спиртової настойки, оскільки його робоча зміна вже скінчилась. Після чого до нього підійшов охоронець і запропонував піти до медичного працівника для проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння. О 08.12 годині за показниками алкотестеру у нього було виявлено 0,5%о проміле алкоголю, складений відповідний акт. Він надав пояснення з цього приводу, після чого повернувся до [PERSON] в автомобіль. Деякий час його попросили не їхати до дому з метою з`ясування обставин аварії. Перебуваючи в автомобіля приятеля, він випив приблизно 300 - 400 грамів коньяку, від чого захмелів. Приблизно через час начальник служби безпеки підприємства запросив його поїхати до м. Волноваха для огляду на стан алкогольного сп`яніння. Він повідомив, що вже випив коньяку і не думав, що треба буде вдруге проходити огляд на наявність алкогольного сп`яніння. Потім він поїхав на медичний огляд. Стан алкогольного сп`яніння був підтверджений 14.04.2020 року о 11.10 годин довідкою № 108\\20. 16.04.2020 року згідно з графіком він прийшов на роботу, проте начальник служби безпеки повідомив йому, що в подальшому в його особі, як у робітнику, підприємство не потребує. Після аварії, що сталася вночі 14.04.2020 року, він пережив стрес, стан його здоров`я суттєво погіршився, тому він взяв декілька днів відпустки, щоб підлікуватися вдома. Але на 17.04.2020 року його було запрошено на засідання комісії профспілкового комітету з питання його звільнення за п. 7 ст. 40 КЗпП. Від співробітників він дізнався, що його звільнення за п. 7 ст. 40 КЗпП здійснюється керівництвом підприємства навмисно, оскільки згідно вимог діючого законодавства, працівник несе матеріальну відповідальність у повному розмірі, якщо шкоди завдано працівником, який був у нетверезому стані. 23.04.2020 року він захворів, стався гіпертонічний криз. З 23.03.2020 року по 04.05.2020 року перебував на лікарняному. Під час лікування йому неодноразово надходили повідомлення від голови профспілки з запрошенням на засідання комісії з питання його звільнення за п. 7 ст. 40 КЗпП. Але за станом здоров`я з`явитися на засідання комісії і відстоювати свої права та інтереси він мав можливості. 05.05.2020 року його було ознайомлено з наказом № 234-к від 04.05.2020 року «Про звільнення за появлення на роботі у нетверезому стані» та зроблено відповідний запис у трудову книжку. Вказаний наказ вважає незаконним, оскільки не вживав алкогольні напої під час трудової зміни вночі, коли сталася аварія. Позивач просив визнати його звільнення незаконним; поновити його на посаді машиніста екскаватора Вапнякового кар`єру ПАТ «Новотроїцьке рудоуправління»; стяґнути з відповідача середній заробіток за весь час вимушеного прогулу. Ухвалою Волноваського районного суду Донецької області від 09.06.2020 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 33). 06.10.2020 року до суду надійшов відзив представника відповідача ПАТ «Новотроїцьке рудоуправління», в якому останній позовні вимоги не визнав та просив відмовити в задоволенні позовних вимог позивача з урахуванням того, що звільнення позивача проведено з дотриманням вимог чинного законодавства. Так, 14.04.2020 року працівниками ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» був виявлений факт появи на роботі в нетверезому стані машиніста екскаватора [PERSON] , про що через 12 хвилин після закінчення робочої зміни був складені відповідні акти про появу на роботі в нетверезому стані та про порушення трудової дисципліни, які були підписані позивачем без застережень. Крім цього факт перебування [PERSON] на роботі в нетверезому стані підтверджений: довідкою КП Наркологичний диспансер м.Маріуполя; поясненнями машиніста [PERSON] , який у поясненнях зазначив, що 14.04.2020 року під час сумісної роботи почув від [PERSON] запах перегару; актом огляду та вилучення пляшки у позивача [PERSON] від 14.04.2020 року, яка заповнена на 1/3 частину речовиною жовтого кольору, яка за словами позивача є спиртовою настоянкою , яку він вживав для самолікування; та заявою про звільнення за власним бажанням від 23.04.2020 року (а.с. 49-55). У судовому засіданні представник позивача адвокат Мірошнікова - Заглинська О.А. підтримала позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, просила позов задовольнити. Наголошувала на тому, що акт, яким був встановлений факт сп`яніння [PERSON] , був складений о 08.12 годині ранку, тобто після закінчення робочої зміни останнього, а тому, на її думку, він не може бути належним доказом на підтвердження факту перебування позивача на робочому місці у нетверезому стані. Крім іншого звернула увагу суду на те, що в оскаржуваному наказі про звільнення по батькові позивача зазначено як « [PERSON] », проте як його прізвище є « [PERSON] ». Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог позивача з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. Щодо невірного написання по батькові позивача в наказі про звільнення, зазначив, що це є опискою. Суд, вислухавши представників сторін, допитавши свідка, дослідивши письмові та речові докази по справі, доходить наступних висновків. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Частиною 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Частиною 2 ст. 263 ЦПК України визначено, що законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Частиною 5 ст. 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалено на підставі повно і всебічного з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом встановлені такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Згідно копії трудової книжки позивача [PERSON] 01.02.2011 року він був прийнятий на роботу до ВАТ «Новотроїцьке рудоуправління» на посаду помічника машиніста екскаватора по п`ятому розряду Вапнякового кар`єру. 06.10.2014 року переведений на посаду машиніста екскаватора Вапнякового кар`єру 6 розряду (а.с. 28-30). Згідно з актом про порушення трудової дисципліни від 14.04.2020 року, складеного в смт. Новотроїцьке працівниками ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» о 08.12 - 08.20 годині, за участю позивача [PERSON] встановлено, що 14.04.2020 року, о 08.12 годин після закінчення зміни по виїзду з кар`єру біля АБК ІК машиніст екскаватора ЕКГ № 4 [PERSON] був запрошений до медичної сестри для огляду на предмет вживання спиртних напоїв. Кількість парів алкоголю у повітрі, що видихається, склала 0, 5 % проміле, тим самим [PERSON] порушив трудовому дисципліну, знаходячись на робочому місці у стані алкогольного сп`яніння, а також приніс на робоче місце настойку на спирту від нервових зривів (а.с. 8). Згідно акту огляду та вилучення, складеного в смт. Новотроїцьке працівниками ПрАт «Новотроїцьке рудоуправління» о 08.46 - 08.55 годині, за участю машиніста екскаватора [PERSON] , встановлено, що під час огляду ручної поклажі, належної [PERSON] , виявлена пуста пластикова пляшка ємністю 2 л, судки 3 у кількості 3 штук, скляна пляшка ємністю 0,5 л, заповнена на 1/3 частину рідиною жовтого кольору. Як пояснив [PERSON] у пляшці знаходиться спиртова настоянка у цілях самолікування. Пляшка ємністю 0, 5 літри з рідиною жовтого кольору, заповнена на 1/3 частину? вилучена під час огляду (а.с. 53). У судовому засіданні в якості речового доказу, була оглянута вилучена під час вказаного огляду пляшка. Судом встановлено, що вказаний речовий доказ являє собою скляну пляшку, запаковану у поліетиленовий файл. Пляшка заповнена на 1/3 частину рідиною жовтого кольору, на якій міститься паперова наклейка з надписом: «речовина, вилучена у [PERSON] . На паперовій наклейці маються чотири підписи напроти прізвищ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. Згідно акту, складеного в смт. Новотроїцьке 14.04.2020 року працівниками ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» встановлено, що машиніст [PERSON] 14.04.2020 року о 08.12 годині знаходився у нетверезому стані, а/т 140/90, показання алкотестеру 0, 5 %, хода хитка, агресивний (а.с. 11). Відповідно до довідки КНП «Наркологічний диспансер м. Маріуполь» № 108/20 від 14.04.2020 року встановлено, що у [PERSON] на наслідками огляду, проведеного з 10.45-11.10 години, встановлена гостра алкогольна інтоксикація внаслідок вживання алкоголю 1, 39 % проміле (а.с. 12). У своїх письмових поясненнях від 14.04.2020 року [PERSON] пояснив, що спиртні напої під час робочої зміни не вживав. Щодо виявленої у нього при огляді та вилученої скляної пляшки пояснив, що в ній знаходиться спиртова настоянка, яку він вживає коли нервує (а.с. 9-10). К письмових поясненнях, наданих у якості письмового доказу представником відповідача, помічник машиніста екскаватора [PERSON] пояснив, що 14.04.2020 року працював разом з [PERSON] . Приблизно 03.30 годині відбулася аварія за участю екскаватора під керуванням [PERSON] . Коли [PERSON] вийшов з машини, то він відчув від нього запах перегару (а.с. 51). Згідно із наказом ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» № НР 000001308-5145 від 17.04.2020 року «Про надання відпустки» в період з 17.04.2002 року по 22.04.202 року машиністу екскаватора [PERSON] надана щорічна основна відпустка на 5 календарних днів (а.с. 13). Листом ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» № 447/1.10 від 22.04.2002 року [PERSON] запрошено взяти безпосередню участю у засіданні профспілкового комітету з питання його звільнення за п. 7 ст. 40 КЗпП України, яке відбудеться 24.04.2020 року (а.с. 15). Згідно з актом у № 1 ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» від 16.04.2020 року «Про відсутність на робочу місці» встановлено, що 16.04.2020 року машиніст екскаватора 6 розряду [PERSON] був відсутній на робочу місці протягом робочої зміни без попередження відсутності і без поважних причин з 08.00 до 20.00. [PERSON] будь - яких виправдних документів або письмових пояснень не надав (а.с. 21). 17.04.2020 року [PERSON] звернувся до ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» із заявою, в якій виявив бажання бути присутнім на засіданні комісії профспілкового комітету з питання його звільнення не за власним бажанням. В заяві просив надати йому всі копії документів, які будуть предметом розгляду та дослідження комісії щодо його звільнення (а.с. 31). 22.04.2020 року [PERSON] звернувся до ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» із заявою, в якій просив з`ясувати обставини не допущення його до роботи 16.04.2020 року згідно графіку з 08.00 до 20.00 години начальником кар`єру (а.с. 18). Листом ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» № 476/1.10 від 22.04.2020 року [PERSON] надана відповідь на його заяву від 22.04.2020 року, якою повідомлено, що 16.04.2020 року згідно затвердженого графіку він повинен був знаходитись на своєму робочу місці. Але без поважних причин був відсутній протягом всієї робочої зміни. Даний факт був зафіксований в Акті від 16.04.2020 року «Про відсутність на робочу місці (до листа додано копію відповідного акту) (а.с. 10). 23.04.2020 року [PERSON] звернувся до ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» із заявою про звільнення за власним бажанням згідно ст. 38 КЗпП України з 06.05.2020 року (а.с. 54). Згідно повідомлення ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» № 26 від 24.04.2020 року машиніста екскаватора ІК [PERSON] запрошено на засідання профспілкового комітету 29.04.2020 року на 15.00 годину з питання його звільнення згідно п. 7 ст. 40 КЗпП України (а.с. 16). 22.04.2020 року [PERSON] звернувся із заявою до в.о. голови ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» та голови профспілки ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління», в який просив відкласти засідання комісії, призначене на 24.04.2020 року з питання його звільнення за п. 7 ст. 40 КЗпП України, з підстав перебування його на робочу місці 24.04.2020 року з 08.00 години до 20.00 години (а.с. 19). Згідно повідомлення ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» № 27 від 29.04.2020 року машиніста екскаватора ІК [PERSON] запрошено на засідання профспілкового комітету 04.05.2020 року на 15.00 годину з питання його звільнення згідно п. 7 ст. 40 КЗпП України (а.с. 16). Згідно копії листка непрацездатності лікарської амбулаторії смт. Новотроїцьке в період з 23.04.2020 року по 03.05.2020 року [PERSON] перебував на амбулаторному лікуванні (а.с. 22). Згідно довідки лікарської амбулаторії смт. Новотроїцьке № 2, без номеру та дати складення, [PERSON] перебував на лікуванні в Новотроїцькій амбулаторії з 23.04.2020 року по 04.05.2020 року з діагнозом «Гіпертонічна хвороба ІІ ступеня» (а.с. 23). Згідно протоколу № 17 засідання профспілкового комітету первинної організації профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» від 04.05.2020 року встановлено, що заслухавши подання в.о. голови ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» члени профспілкового комітету дали згоду на звільнення машиніста екскаватора вапнякового кар`єру [PERSON] відповідно до п. 7 ст. 40 КЗпП України. Згідно вказаного протоколу [PERSON] повторно не з`явився на засідання з невідомих причин (а.с. 60). Наказом ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» № 234-к від 04.05.2020 року «Про звільнення за появу на роботі у нетверезому стані» машиніста екскаватора вапнякового кар`єру [PERSON] звільнено з 05.05.2020 року згідно п. 7 ст. 40 КЗпП України за появу на роботі у стані алкогольного сп`яніння (а.с. 14). Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що в квітні 2020 року, приблизно о 07.30 голині йому зателефонував приятель [PERSON] , який попросив забрати його з роботи. З цією метою на власному автомобілі він приїхав до смт. Новотроїцьке та зупинився біля воріт ПрАт «Новотроїцьке рудоуправління. Приблизно о 08.05 годині до нього вийшов [PERSON] та розповів, що сталася аварія. Він запитав у [PERSON] чи вживав він спритні напої, [PERSON] відповів, що ні. Після чого [PERSON] дістав пляшку настоянкою та випив її, сказав, що її зробила дружина. Яка була пляшка він, [PERSON] , не запам`ятав, йому здалося, що схожа на якийсь шампунь. Через 10-15 хвилин до [PERSON] підійшов охоронець та повідомив, що треба здати аналізи на предмет вживання алкоголю. [PERSON] відповів, що вже випив. Охоронець сказав, що все одно треба здавати. Після чого [PERSON] пішов до управління. Повернувшись, [PERSON] повідомив, що в нього виявлено 0, 5 % проміле алкоголю. В автомобілі [PERSON] побачив пляшку коньяку та випив з неї приблизно пів пляшки. Він був знервований, його трясло. Потім з управління вийшов чоловік, який сказав, що [PERSON] необхідно їхати в наркологічний диспансер. Згідно з пунктом 7 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірванні власником або уповноваженим ним органом лише у випадках появи на роботі у нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння. Частино. першою ст. 43 КЗпП України передбачено, що розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті 40 і пунктами 2 і 3 ст. 41 цього Кодексу, можу бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник. У пункті 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів» зазначено, що вирішуючи позови про поновлення на роботі осіб, трудовий договір з якими розірвано за п. 7 ст. 40 КЗпП, суди повинні мати на увазі, що з цих підстав можуть бути звільненні з роботи працівники за появу на роботі у нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння в будь з який час робочого дня, незалежно від того, чи були вони відсторонені від роботи, чи продовжували виконувати трудові обов`язки. Для працівників з ненормованим робочим днем час знаходження на роботі понад встановленої його загальну тривалість вважається робочим. Нетверезий стан працівника або наркотичне чи токсичне сп`яніння можуть бути підтверджені як медичним висновком, так і іншими видами доказів, яким суд має дати відповідну оцінку. Аналізуючи дослідженні у судовому засіданні докази, суд доходить висновку, що звільнення позивач [PERSON] на підставі пункту 7 ст. 40 КЗпП України проведено ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» з дотриманням вимог чинного законодавства. Так факт перебування позивача на робочу місці у нетверезому стані належним чином підтверджений дослідженим судом актом від «Про порушення трудової дисципліни» від 14.04.2020 року, актом від 14.04.2020 року, яким підтверджений факт сп`яніння позивача, довідкою КНП «Наркологичний диспансер м. Маріуполь», крім того письмовими поясненнями помічника машиніста [PERSON] , який пояснив, що під час нічної зміни чув від [PERSON] запах перегару. Зазначені докази суд вважає належними та допустимими. Щодо заперечень представника позивача в тій частині, що акт, яким встановлений факт алкогольного сп`яніння позивача складений після робочої зміни о 08.12 годині, суд вважає їх безпідставними, оскільки, вказаний акт складений безпосередньо після закінчення робочої зміни, через невеликий проміжок часу 12 хвилин. Крім того, відповідно до вимог чинного законодавства позивач неодноразово запрошувався на засідання профспілкового комітету, де мав можливість спростувати обставини, встановлені вказаними доказами, надати відповідні заперечення, підтвердити їх можливими доказами. Проте позивач цим правом не скористався. На теперішній час докази, надані з боку відповідача на підтвердження факту появи позивача на роботі у нетверезому стані, нічим не спростовані та ні ким не скасовані. Щодо показань свідка [PERSON] , то вони, на думку суду, не спростовують факту вживання [PERSON] алкоголю протягом робочої зміни, оскільки свідок при цьому не був присутній, а лише свідчать про те, що позивач вживав алкогольні напої також і у присутності самого [PERSON] .. Крім того, як зазначає сам позивач у своїй позовні заяві, після аварії він був попереджений про необхідність медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, а отже повинен був утриматись від вживання будь - яких напоїв та настоянок з вмістом алкоголю. Довідку КНП «Волноваський районний центр первинної медико-санітарної допомоги Волноваської районної ради» (а.с. 23), згідно з якою позивач перебував на лікуванні з 23.04.2020 року по 04.05.2020 року, суд не приймає за належний доказ на підтвердження поважності причин відсутності позивача на засіданні профспілкового комітету, оскільки така довідка не містить дати та номеру її складання, а крім того суперечить листку непрацездатності (а.с.22), яким встановлено, що на амбулаторному лікуванні позивача перебував з 23.04.2020 року по 03.05.3020 року. Стосовно того, що в оскаржуваному наказі про звільнення позивача його по батькові записано не вірно, суд розцінює це як описку, оскільки найменування посади позивача, його прізвище та ім`я у вказаному наказані зазначені вірно. Крім іншого до трудової книжки позивача [PERSON] внесені відповідні записи про його звільнення на підставі саме оскаржуваного наказу. Отже описка в написанні по батькові позивача не може бути безперечною підставою для задоволення позовних вимог. Ураховуючи викладене, суд доходить висновку звільнення позивача [PERSON] на підставі пункту 7 ст. 40 КЗпП України проведено ПрАТ «Новотроїцьке рудоуправління» з дотриманням вимог чинного законодавства, а тому в задоволенні позовних вимог позивача необхідно у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed