Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-21 00:00:00

До Володарського районного суду Київської області 02.05.2019\~р. надійшов зазначений позов [PERSON] до ТОВ\~«ЗЕНІТ», третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про визнання договору оренди землі недійсним, в якій Позивач просив суд: визнати недійсним договір оренди землі від 14.12.2012\~р., укладений між сторонами щодо земельної ділянки площею 5,560\~га, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Рогізнянської сільської ради Володарського району Київської області, кадастровий номер 3221686400:02:005:0031, який зареєстровано 28.12.2012\~р. відділом Держкомзему у Володарському районі Київської області за №\~322160004001916 та 26.04.2018\~р. в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестиції Васильківського району» (індексний номер рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 40942287 від 04.05.2018\~р.), номер запису про інше речове право 26005763 (спеціальний розділ), та скасувати державну реєстрацію названого договору (а.с.\~2-6). У подальшому 07.12.2020\~р. представником Позивача [PERSON] (договір про надання правничої допомоги від 19.12.2018\~р., а.с.\~28) подано клопотання про уточнення позовних вимог, згідно з яким сторона Позивача просить суд: зобов`язати Відповідача повернути Позивачу названу вище земельну ділянку та скасувати державну реєстрації зазначеного вище договору оренди землі (а.с.\~173-175). На обґрунтування позовних вимог Позивач у позовній заяві зазначила, що 26.04.2018\~р. державним реєстратором Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестиції Васильківського району» Сіваченко\~В.Л. зареєстровано договір оренди земельної ділянки від 14.12.2012\~р., який нібито було укладено нею з ТОВ «ЗЕНІТ» щодо належної їй земельної ділянки площею 5,560\~га, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Рогізнянської сільської ради Володарського району Київської області, кадастровий номер 3221686400:02:005:0031. Проте цей договір вона не підписувала, підпис у договорі у графі «Орендодавець» та в акті приймання-передачі вчинений не нею як власницею земельної ділянки, а іншою особою. Ухвалою суду від 06.05.2019\~р. відкрито провадження у справі, визначено здійснення розгляду справи в загальному позовному провадженні, встановлено строки для подання відзиву Відповідачем і пояснень Третьою особою, призначено підготовче судове засідання на 11.06.2019\~р. (а.с.\~30-31). Ухвалою суду від 11.06.2019\~р. задоволено клопотання Позивача та призначено судову почеркознавчу експертизу, відповідно провадження в справі зупинено (а.с.\~81-83). Надалі судова почеркознавча експертиза призначалася ухвалою суду від 17.10.2019\~р. (а.с.\~108-110) та ухвалою суду від 18.02.2020\~р. (а.с.\~134-136) через надходження до суду повідомлень про неможливість надання висновку експерту, провадження в справі відповідно зупинялось. Після надходження до суду висновку експерта на виконання останньої названої ухвали суду було поновлено провадження в справі ухвалою суду від 16.10.2020\~р. та призначено підготовче судове засідання на 07.12.2020\~р. (а.с.\~163), відкладене за клопотанням представника Відповідача для ознайомлення із згаданим вище клопотанням про уточнення позовних вимог (а.с.\~173-175). У підготовче судове засідання 22.12.2020\~р. Позивач та її представник не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи належно повідомлені, що підтверджено матеріалами справи (а.с.\~177); до суду представник Позивача подав клопотання про розгляд справи за відсутності [PERSON] та її представника (а.с.\~181, 182). Представник Відповідача у підготовче судове засідання 22.12.2020\~р. не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи також повідомлена, що підтверджено матеріалами справи (а.с.\~177); до суду подала заяву про визнання позовних вимог з урахуванням їх уточнення Позивачем (а.с.\~179-180). Представник від Третьої особи в судові засідання не з`являвся, в поданих 04.06.2019\~р. письмових поясненнях по справі просили розглядати справу за їх відсутності (а.с.\~38). За загальним правилом частини першої статті\~223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстави для відкладення підготовчого судового засідання, визначені статтею\~198 ЦПК України, також відсутні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частина третя статті\~211 ЦПК України); у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті\~247 ЦПК України). Відповідно до положень пункту\~1 частини другої статті\~49, частини першої статті\~206 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу (провадження у справі), зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову проводиться в порядку статті\~206 ЦПК України. Згідно з\~частиною четвертою\~статті\~206\~ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову; якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За роз`ясненнями Верховного Суду України, викладеними у пункті\~24 Постанови Пленуму від 12.06.2009\~р. №\~2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», пункті\~11 Постанови Пленуму від 18.12.2009\~р. №\~14 «Про судове рішення у цивільній справі», у разі визнання відповідачем позову, що не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом; визнання відповідачем позову має бути безумовним, не суперечити закону й не порушувати права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), у такому разі суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Вирішуючи питання\~щодо наявності\~підстав для\~прийняття визнання\~Відповідачем позову\~та задоволення\~позовних вимог\~Позивача,\~суд,\~ознайомившись з\~матеріалами справи\~і оцінивши\~наявні в\~справі докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття\~89 ЦПК України), виходить з такого. З наявних письмових матеріалів справи судом встановлено, що Позивач [PERSON] , [INFO] , дошлюбне прізвище « [PERSON] », що підтверджено копією свідоцтва про одруження серії\~ [NUMBER] , виданого 29.01.2005\~р. Виконавчим комітетом Рогізнянської сільської ради Володарського району Київської області, актовий запис №\~01 (а.с.\~9), є власницею земельної ділянки площею 5,560\~га, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Рогізнянської сільської ради Володарського району Київської області, що підтверджено копією державного акта на право приватної власності на землю серії\~ІІ-КВ №\~084889, виданого 22.03.2002\~р. Володарською районною державною адміністрацією Київської області (а.с.\~10-11, 18-19), кадастровий номер земельної ділянки 3221686400:02:005:0031, що підтверджено копією довідки Відділу Держкомзему у Володарському районі Київської області №\~3744 (а.с.\~20). Згідно з копією інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 25.04.2019\~р. №\~165034547, державним реєстратором Комунального підприємства «Центр розвитку та інвестиції Васильківського району» Сіваченко\~В.Л. 26.04.2018\~р. було зареєстровано договір оренди земельної ділянки від 14.12.2012\~р. (індексний номер рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 40942287 від 04.05.2018\~р.) відносно зазначеної вище земельної ділянки, що належить Позивачеві, орендар ТОВ «ЗЕНІТ» (Відповідач). Згідно з висновком експертів за результатами судової почеркознавчої експертизи, яка проведена на виконання ухвали суду від 18.02.2020\~р., підписи від імені [PERSON] (Позивача) в договорі оренди землі від 14.12.2012\~р., укладеному між [PERSON] та ТОВ «ЗЕНІТ» щодо оренди названої вище земельної ділянки площею 5,560\~га, кадастровий номер №\~3221686400:02:005:0031, та підпис від імені [PERSON] (Позивача) в акті приймання-передачі об`єкта оренди виконані письмовим приладдям (кульковою ручкою) без застосування технічних засобів і без попередньої підготовки, ці підписи виконані не [PERSON] , а іншою особою (а.с.\~150-162). Наведені обставини не заперечуються учасниками справи, в тому числі Відповідачем, представником якого подано заяву про визнання позову (а.с.\~179-180). За загальним правилом частини першої статті\~82 ЦПК України обставини, визнані учасниками справи, не підлягають доказуванню. Відповідно до положень частин першої, другої статті\~11 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини, інші юридичні факти. За визначенням статті\~202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частини перша, четверта названої статті). Згідно з положеннями частин першої, другої статті\~207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. При цьому правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, підпис особи є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Статтею\~638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору; істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. За визначенням статті\~1 Закону України «Про оренду землі» оренда землі це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Договір оренди землі укладається в письмовій формі (стаття\~14 Закону України «Про оренду землі»); істотні умови договору оренди землі визначено в статті\~15 названого Закону. Згідно з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020\~р. у справі №\~145/2047/16-ц, у разі якщо сторони згоди щодо істотних умов не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним; наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено. Способи захисту цивільних прав визначено в статті\~16 ЦК України. Водночас Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018\~р. у справі №\~338/180/17, від 11.09.2018\~р. у справі №\~905/1926/16, від 30.01.2019\~р. у справі №\~569/17272/15-ц, від 16.06.2020\~р. у справі №\~145/2047/16-ц). Таким чином, враховуючи викладене та підстави позову, наведені у позовній заяві, суд вважає правомірним вимоги Позивача у цій справі щодо повернення їй земельних ділянок, що знаходяться у фактичному користуванні Відповідача без установлених законом підстав, оскільки підпис на названому вище договорі оренди землі від 14.12.2012\~р. не належить Позивачеві. Тому у даному випадку ефективним способом захисту порушеного права Позивача є усунення перешкод у користуванні належним їй майном, а саме: шляхом повернення їй земельної ділянки. З огляду на усе викладене суд вважає, що визнання Відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому вбачає наявними підстави для прийняття визнання позову Відповідачем та задоволення позову. За імперативними приписами частини першої, пункту\~1 частини другої статті\~141 ЦПК України з Відповідача стягуються судові витрати на користь Позивача. Водночас, зважаючи на визнання Відповідачем позову, суд застосовує положення частини першої статті\~142 ЦПК України, частини третьої статті\~7 Закону України «Про судовий збір» відносно повернення Позивачеві з державного бюджету 50\~відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до статей\~1, 14, 15 Закону України «Про оренду землі», статей\~11, 15, 16, 202, 207, 638 ЦК України,

Outcome: approved