Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-14 00:00:00

В травні 2020 року позивач через свого представника звернувся до суду із позовом з до відповідачів, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора виконавчого комітету Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопи Богдана Анатолійовича №52006792 від 17.04.2020 року, згідно якого 17.04.2020 року зареєстровано право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси», витребувати у ТОВ «ЛІГА-2020»на користь [PERSON] житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: [ADDRESS] , визнати за [PERSON] право власності у порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: [ADDRESS] , стягнути судові витрати. У серпні 2020 року надійшло клопотання про залучення співвідповідачем в справі [PERSON] , та позовна заява, в якій змінено предмет позову та зазначено, що згідно даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно станом на 10.08.2020 року ухвала про забезпечення позову не була виконана, а право власності на спірне майно на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 1-2048, виданий 14.07.2020 року, посвідченого державним нотаріусом Починок Ю.В. перейшло до [PERSON] . Позовна заява обґрунтована тим, що 07.09.2016 року чоловік позивачки [PERSON] , на підставі заповіту, після померлої [INFO] [PERSON] отримав у спадщину житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою [ADDRESS] , на яке [PERSON] отримано свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 07.09.2016 року. [INFO] [PERSON] помер в результаті пожежі в будинку за місцем свого проживання за адресою: [ADDRESS] . Позивачка [PERSON] є єдиною спадкоємицею після смерті свого чоловіка. За її заявою заведено спадкову справу №65780263. З інформації з Єдиного державного реєстру прав власності на нерухоме майно позивачу стало відомо, що право власності на вказаний житловий будинок з надвірними спорудами зареєстроване за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» з 17 квітня 2020 року. Підставою для переходу права власності став акт приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року, справжність підписів в якому посвідчено державним нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю. В. Позивачка зазначила, що її чоловік ніколи не підписував в присутності нотаріуса ніяких актів про передачу майна до статутного капіталу, жодних юридично значимих дій щодо свого майна не вчиняв. Підпис в акті приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року є підробленим невідомими особами. Її чоловік [PERSON] ніколи не був засновником чи учасником ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» у зв`язку із передачею майна до статутного капіталу вказаного підприємства. Отже, ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» набуло право власності на вказаний житловий будинок з надвірними спорудами незаконно на підставі підробленого документу. При цьому, державний нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю. В. в порушення вимог закону не проведено державну реєстрацію речових прав одночасно із посвідченням підписів на акті приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року. Таке рішення було прийняте 17.04.2020 року за №52006792 державним реєстратором Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопою Богданом Анатолійовичем, яким неправомірно проведено реєстрацію речових прав. В подальшому відповідач ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» передав вищевказаний будинок до статутного капіталу ТОВ «ЛІГА -2020». Таким чином, через незаконні дії невідомих осіб житловий будинок з надвірними спорудами не буде включений до складу спадкового майна та не перейде в порядку спадкування [PERSON] після смерті її чоловіка. Згідно даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно станом на 07.08.2020 року ухвала про забезпечення позову від 13.05.2020 року, якою накладено арешт на вказаний житловий будинок до подачі позовної заяви, не була виконана, а право власності на спірне майно на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер: 1-2048 від 14.07.2020 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю.В. перейшло до [PERSON] . За наведених обставин позивач вважає, що спірний будинок вибув з володіння померлого [PERSON] поза його волею, а тому у зв`язку з прийняттям спадщини такий будинок належіть на праві власності позивачці [PERSON] та підлягає витребуванню з незаконного володіння [PERSON] в порядку, передбаченому ст.388 ЦК України. Просила визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора виконавчого комітету Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопи Богдана Анатолійовича №52006792 від 17.04.2020 року, згідно якого 17.04.2020 року зареєстровано право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси», витребувати у [PERSON] на користь [PERSON] житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: [ADDRESS] , визнати за [PERSON] право власності у порядку спадкування за законом на житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: [ADDRESS] , стягнути з відповідачів судові витрати. Відповідач ТОВ «ЛІГА-2020» в особі директора Мігаль Л.А. скерували відзив на позов (а.с.186-187), в якому заперечували проти позову. Зазначили, що позивачка не надала суду належних та допустимих доказів того, що підпис на Акті приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2019 року здійснено невідомою особою, а не її покійним чоловіком. Також, не підлягає застосуванню до спірних відносин норма ч.1 ст.31-2 Закону №1952- IV, оскільки державний нотаріус Починок Ю.В. не вчиняла нотаріальної дії з спірним нерухомим майном, а лише посвідчила справжність підписів сторін на Акті приймання-передачі майна від 28.01.2020 року, а тому нотаріус не був зобов`язаній здійснювати державну реєстрацію прав на вказане майно за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси». Вказували, що у державного реєстратора Цьопи Б.А. було достатньо підстав, передбачених Порядком №1127 для проведення державної реєстрації права ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» на спірне майно. ТОВ «ЛІГА-2020» набуло право на спірне майно у визначений законодавством спосіб, в подальшому розпорядилось цим майном, уклавши договір купівлі-продажу з [PERSON] , а тому позивачем не доведено наявність обставин, з яким Закон пов`язує можливість витребування майна з володіння добросовісного набувача. Представник позивача адвокат Гудзь О.С. в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі з викладених в позові підстав. Представник відповідача ТОВ «ЛІГА-2020» Щербатюк Б.А., в підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав, вказаних у відзиві на позовну заяву. Відповідач ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» свого повноважного представника до суду не направили, належним чином був повідомлений про розгляд справи, в тому числі шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади,\~із зазначенням\~необхідності надання\~на вимогу\~суду оригіналу\~Акту приймання-передачі\~майна до\~статутного капіталу\~від 28.01.2020\~р.\~та протоколу\~про передачу майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси», яке залишено без реагування. Представник відповідача [PERSON] адвокат Черниш О.В. у підготовчому судовому засіданні позовні вимоги не визнав. В подальшому, на судовий розгляд не з`явився, належним чином повідомлявся про розгляд справи. Третя особа державний нотаріус Першої Черкаської державної нотаріальної контори Починок Юлія Вадимівна скерувала до суду письмові пояснення на Ухвалу Соснівського районного суду від 27.07.2020 року, якою витребувано у державного нотаріуса Першої Черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю.В. нотаріальну справу або її копію щодо посвідчення підписів у акті приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року. Зазначила, що відповідно до ст.78 Закону України «Про нотаріат» нотаріус, посадова особа органу місцевого самоврядування, посадова особа органу місцевого самоврядування, посадова особа консульської установи України тощо, засвідчуючи справжність підпису, не посвідчують факти, викладені у документі, а лише підтверджують, що підпис зроблено певною особою. Тобто, нотаріус засвідчуючи справжність підпису, не посвідчує факти, викладені у документі, а лише підтверджує, що підпис зроблено певною особою. Відповідно при засвідченні справжності підписів на документах не відбувається перевірки нотаріусом належності частки на праві власності особі, яка її відчужує, правомочності щодо такого передання, арештів та застав, адже ніякі документи для цього не витребовуються. Тому такі акти виготовляються в одному примірнику на нотаріальному бланку і видаються на руки особі, яка звернулася до нотаріуса для вчинення нотаріальної дії. Жодних інших примірників нотаріус у себе не залишає, адже це не передбачено Правилами ведення нотаріального діловодства. А тому, відсутня можливість надати акт або його копію. В судове засідання не з`явилася, просила розглядати справу без її участі, покладалась на розсуд суду. Державний реєстратор виконавчого комітету Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопа Богдан Анатолійович в судове засідання в період з травня 2020 по грудень 2021 в судове засідання не з`явився, заяв, клопотань від нього не надходило, належним чином повідомлявся про розгляд справи. В судове засідання, призначене на 15.12.2021 року з`явився представник [PERSON] адвокат Прядка В.М., просив перенести судовий розгляд для підготовки до розгляду справи та внесення ним заяв та клопотань. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.06.2020 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 12.08.2020 клопотання представника позивача - адвоката Гудзя О.С. задоволено. Залучено співвідповідачем\~у справі\~ \~ [PERSON] . Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 12.08.2020 заяву представника позивача - адвоката Гудзя О.С. про забезпечення позову задоволено - накладено арешт на житловий будинок, що розташований за адресою [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1020209271101, право власності на яке зареєстроване за [PERSON] . Ухвалами Соснівського\~районного суду\~м.Черкаси\~від 22.09.2020,\~15.10.2020\~клопотання представника\~позивача -\~адвоката Гудзя\~О.С.\~задоволено. Витребовано\~у\~Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Буд Черкаси» акт приймання-передачі майна до статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року; протоколу, яким оформлено передання майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси». Витребовано\~у державного реєстратора виконавчого комітету Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопи Богдана Анатолійовича реєстраційну справу або її копію згідно рішення № 52006792 щодо реєстрації права власності на будинок з надвірними спорудами, що знаходиться у [ADDRESS] за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси». Витребовано\~у ТОВ «ЛІГА-2020» акт про внесення до статутного капіталу товариства будинку з надвірними спорудами, що знаходиться у [ADDRESS] . Зазначені ухвали, які були надіслані на адресу відповідачів та зміст яких було розміщено на сайті «Судової влади» державним реєстратором виконавчого комітету Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопою Б.А. та ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» залишені без реагування. Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 27.01.2021 витребовано у\~надавача інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно копію документу, що міститься в реєстраційній справі товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Буд Черкаси» (код ЄДРПОУ 43262252), а саме акт приймання-передачі майна до статутного капіталу від 28.01.2019, серія та номер: 1-503, 1-504, виданий 28.01.2020, видавник: Посвідчено [PERSON] . Управлінням з питань державної реєстрації Черкаської міської ради скеровано до суду копію акту приймання-передачі до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року №1-503, 1-504, посвідченого державним нотаріусом Починок Ю.В., який зберігається в електронній формі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.03.2021 по справі призначено\~посмертну почеркознавчу експертизу, провадження на час проведення експертизи зупинено. 03.11.2021 на адресу суду надійшли матеріали справи з повідомленням експертної установи про неможливість надання висновку судової почеркознавчої експертизи у справі №712/4715/20, оскільки експерту не надано оригіналу акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 р. Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 14.12.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду, відхилене клопотання представника державного реєстратора [PERSON] адвоката Прядка В.М. про перенесення підготовчого судового засідання, як таке що має ознаки зловживання правом. Вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд у межах\~заявлених позовних вимог (ст.13 ЦПК України) установив наступне. На підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 07.09.2016 року, виданого Лук`янової Т.І. державним нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори за №383/05 житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: [ADDRESS] належав [PERSON] .(а.с.8). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 28.02.2020 року, виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). (а.с.13). Як вбачається з матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] заведеної приватним нотаріусом Черкаського МНО Алєксєєвою І.Ю. (а.с.205-214) [PERSON] заявою від 27.04.2020 року своєчасно звернулася з заявою про прийняття спадщини, що залишилися після смерті її чоловіка, зазначивши про те, що є спадкоємцем за законом. Згідно ч. 4 статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають держаній реєстрації. За положеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно роз`яснень, викладених в абз. 3 п. 7 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 5 від 07.02.2014р. «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» у разі передання нерухомого майна як вкладу до статутного (складеного) капіталу юридичної особи право власності на таке майно виникає з моменту державної реєстрації права за такою юридичною особою в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Отже, зважаючи на імперативність приписів ч. 4 ст. 334 ЦК України, на час відкриття спадщини після смерті\~ [PERSON] , яка сталася [INFO] ,\~ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» не набуло право власності на спірний житловий будинок, а тому цей будинок входив до спадкової маси, оскільки перебував у власності\~ [PERSON] до його смерті. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. На підставі ч. 5 ст. 1268 ЦК України спадщина належить спадкоємцю незалежно від часу її прийняття з часу відкриття спадщини. Таким чином, в спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 Цивільного кодексу України. Частиною третьою\~статті 203 ЦК України\~передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Порушення вимог законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої\~статті 215 ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення - під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини. Як у частині першій\~статті 215 ЦК України, так і у\~статтях 229-233 ЦК України, йдеться про недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі цього учасника правочину. У тому ж випадку, коли сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли. За частиною першою\~статті 205 ЦК України\~правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Стаття 207 ЦК України\~встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, що має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Позивачка у своїй позовній заяві зазначає підставу, що свідчить про неукладеність спірного правочину - Акту приймання-передачі до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року №1-503, 1-504, відсутність волевиявлення [PERSON] на укладення такого Акту, посилаючись на те, що підпис у спірному Акті виконаний від імені [PERSON] не останнім, а невідомою позивачу особою. Виходячи зі змісту обставин, зазначених позивачем в обґрунтування позовних вимог, вирішальним є ідентифікація виконавця підпису в спірному Акті, що можливо довести лише певними засобами доказування, якими у даному випадку є проведення по справі судової почеркознавчої експертизи, предметом дослідження якої має бути підпис особи в оригіналі документу. Як встановлено судом, позивачем та його представником вичерпані всі процесуальні можливості для виконання обов`язку подання суду доказу на підтвердження своїх доводів про підроблення підпису [PERSON] в спірному Акті приймання-передачі до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року, про що свідчать надані адвокатські запити до державних органів, установ, звернення до суду з клопотаннями про витребування доказів. Ухвали суду\~22.09.2020,\~15.10.2020\~про витребування\~доказів у\~відповідача ТОВ\~«Альфа-Буд\~Черкаси» залишені\~останнім без\~реагування,\~зокрема,\~не було\~надано оригіналу\~спірного Акту\~приймання-передачі\~до статутного\~капіталу ТОВ\~«Альфа-Буд\~Черкаси» від\~28.01.2020\~року №1-503,\~1-504. У зв`язку з чим, 03.11.2021 на адресу суду надійшли матеріали справи з повідомленням експертної установи про неможливість надання висновку судової почеркознавчої експертизи у справі №712/4715/20, оскільки експерту не надано оригіналу Акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 р. Відповідно до вимог ст. 20 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та п.п, 10, 24 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127, оригінали документів, що подаються державному реєстратору, у тому числі оригінали договорів, після проведення реєстраційних дій не зберігаються у реєстратора та невідкладно повертаються заявнику. Відсутність оригіналу Акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 р. у державного нотаріуса Першої Черкаської державної нотаріальної контори Починок Ю.В. також підтверджується її відповіддю від 19.08.2020 № 842/01-16. (а.с. 134). Відсутність вказаного Акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» виключило можливість призначення судової почеркознавчої експертизи для спростування або підтвердження виконання підпису у спірному договорі особисто померлим [PERSON] , оскільки для проведення експертизи документа необхідний його оригінал. Відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Отже, доводи представника відповідача ТОВ «ЛІГА-2020» про те, що позивачем не надані належних доказів, які б свідчили про те, що [PERSON] не підписував Акт приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 р., повністю спростовуються сукупністю активних дій позивача та її представника, спрямованих на отримання та надання до суду таких доказів. Виходячи з пояснень представника позивача про підроблення підпису у спірному Акті, суд вважає, що оригінал такого договору може бути наданий лише відповідачем ТОВ «Альфа-Буд Черкаси», як особою, яка, прийняла в статутний капітал вказане нерухоме майно та звернулася із заявою щодо\~реєстрації права\~власності. Також, відповідно до п. 7 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 для державної реєстрації прав заявник подає саме оригінали документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачені\~Законом України\~Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, іншими законами України та цим Порядком. Крім того, як слідує з ксерокопії Акту приймання-передачі до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року №1-503, 1-504, посвідченого державним нотаріусом Починок Ю.В., який зберігається в електронній формі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: [PERSON] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , передав до статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Буд Черкаси» (код ЄДРПОУ 43262252, 18002, України, м.Черкаси, вул.Небесної Сотні, б.105) в особі директора Белінського Олега Петровича, наступне нерухоме майно: житловий будинок загальною площею 54,4 кв.м. в [ADDRESS] , який належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 07.09.2016 року. На підставі ст.115 ЦК України [PERSON] оцінив вартість майна, що передається до статутного капталу товариства в сумі 29\~000 грн. Відповідно до\~ст.\~12\~Закону України\~«Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» \~розмір статутного капіталу товариства складається з номінальної вартості часток його учасників, виражених у національній валюті України. Статтею 18 вказаного Закону визначений порядок збільшення статутного капіталу товариства за рахунок додаткових вкладів. Так, з учасником товариства та/або третьою особою може бути укладено договір про внесення додаткового вкладу, за яким такий учасник та/або третя особа зобов`язується зробити додатковий вклад у грошовій чи негрошовій формі, а товариство - збільшити розмір його частки у статутному капіталі чи прийняти до товариства з відповідною часткою у статутному капіталі (п.9 ст.18 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»). Отже, внесенню додаткового вкладу має передувати договір з третьою особою, яка має намір внести додатковий вклад до статутного капіталу, а після внесення вкладу протокол (рішення загальних зборів) про прийняття до Товариства нового учасника, як однак, як вбачається з даних, що містяться у відкритому доступі - склад учасників ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» не змінювався. [PERSON] до складу учасників ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» не приймався, зміни до статутного капіталу та складу учасників не вносились та не реєструвались. Відповідач ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» своїм правом на подання відзиву та спростування доводів представника позивача з цього приводу, не скористався, оригінал Акту приймання-передачі до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року №1-503, 1-504 для огляду суду не надано. Згідно реєстраційних\~даних жодних\~змін до\~складу учасників\~ТОВ «Альфа-Буд\~Черкаси» не вносилось, єдиним учасником товариства є [PERSON] (100% статутного капіталу). (а.с.166-167, 171-172). Таким чином, слушними є твердження представника позивача про те, що згідно ксерокопії Акту приймання-передачі до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року №1-503, 1-504 [PERSON] передав Товариству належний йому житловий будинок як вклад до статутного капіталу, а отже як його учасник. Товариство оформило прийняття у власність житлового будинку, проте, [PERSON] учасником товариства і власником частки статутного капітала так і не став, що не могло відповідати внутрішній волі особи, яка передала своє майно товариству. Згідно із частиною першою\~статті 627 ЦК України\~і відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша\~статті 638 ЦК України). У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено. За змістом статей\~15\~і\~16 ЦК України\~кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини другої\~статті 16 цього Кодексу\~способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 року у справі № 145/247/16, суд звертає увагу на те, що такий спосіб захисту, як визнання правочину неукладеним, не є способом захисту прав та інтересів, установленим законом. Разом із цим суд може застосувати не встановлений законом спосіб захисту лише за наявності двох умов одночасно: по-перше, якщо дійде висновку, що жодний установлений законом спосіб захисту не є ефективним саме у спірних правовідносинах, а по-друге, якщо дійде висновку, що задоволення викладеної в позові вимоги позивача призведе до ефективного захисту його прав чи інтересів. Отже, системно аналізуючи законодавство, яке регулює дане питання, з урахуванням постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 145/2047/16-ц від 16.06.2020 року, суд приходить до висновку про неукладеність спірного правочину - Акту приймання-передачі до статутного капіталу ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 28.01.2020 року, за яким [PERSON] передав Товариству належний йому житловий будинок з надвірними спорудами, за адресою [ADDRESS] як вклад до статутного капіталу. Як вбачається з матеріалів справи, право власності на вказаний житловий будинок з надвірними спорудами за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» зареєстроване 17.04.2020 року за №52006792 державним реєстратором Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопою Богданом Анатолійовичем.(а.с.15-16). В подальшому відповідач ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» передав вищевказаний будинок до статутного капіталу ТОВ «ЛІГА -2020», згідно протоколу зборів засновників ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» від 21.04.2020 року. (а.с.190, 199) В подальшому,\~між ТОВ\~«ЛІГА-2020»\~та [PERSON] ,\~укладено Договір\~купівлі-продажу\~від 14.07.2020\~року,\~посвідчений державним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Починок Ю.В. та зареєстровано в реєстрі за № 1-2048, за яким [PERSON] придбав у власність житловий будинок з надвірними спорудами, за адресою [ADDRESS] .(а.с.200-202). Проведена державна реєстрацію права власності на житловий будинок з надвірними спорудами, за адресою [ADDRESS] \~ за [PERSON] - державним нотаріусом\~\~ Черкаського\~\~міського\~\~нотаріального округу\~\~Починок Ю.В., рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53119630 від 14.07.2020 року. На думку суду, вказані правочини, укладені протягом квітня-липня 2020 року свідчать про те, що в даному випадку відповідачі по справі діяли з метою якнайшвидшого відчуження спірного майна, щоб ускладнити його повернення первісному власнику (його спадкоємцю). Крім того, в момент оформлення ТОВ «ЛІГА-2020» та [PERSON] договору купівлі-продажу від 14.07.2020 року, посвідченого державним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Починок Ю.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 1-2048, за яким [PERSON] придбав у власність житловий будинок, вже була винесена ухвала про забезпечення позову від 13.05.2020 року (до подання позовної зави), якою накладено арешт на вказаний житловий будинок, яка не була виконана з невідомих причин. Суд приходить до висновку, що відповідачі не надали до матеріалів справи жодних доказів на підтвердження законності перереєстрації права власності на спірне майно за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» та його подальших відчужень. Отже, враховуючи вказані вище порушення рішення державного реєстратора виконавчого комітету Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області Цьопи Богдана Анатолійовича №52006792 від 1,7.04.2020 року, згідно якого 17.04.2020 року зареєстровано право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] за ТОВ «Альфа-Буд Черкаси» підлягає скасуванню. Відповідно до ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Згідно ст. 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках. У зв`язку\~з тим,\~що спірні\~об`єкти нерухомого\~майна вибули\~без відповідного\~рішення [PERSON] \~та його\~спадкоємиці [PERSON] ,\~яка прийняла\~спадщину,\~тобто за\~відсутності підстав\~для їх\~відчуження,\~позивач згідно\~ст.\~387,\~388\~ЦК України\~мав право\~на їх\~витребування у\~відповідачів,\~які на\~момент прийняття\~рішень володіли таким майном. Відповідна правова позиція щодо застосування ст. 388 ЦК України міститься також у постановах Верховного Суду України від 05.10.2016 року №3-604гс16, від 02.11.2016 року №6-2161цс16. Також незважаючи на те, що [PERSON] \~набув спірне\~нерухоме майно\~у власність\~на підставі\~договору купівлі-продажу\~від 14.07.2020,\~це не\~є перешкодою\~для витребування\~спірного нерухомого\~майна від\~останніх за\~правилами ст.\~388\~ЦК України,\~оскільки зазначена\~норма передбачає\~право власника,\~яким є\~спадкоємиця,\~яка фактично\~прийняла спадщину\~після смерті\~ [PERSON] \~ [PERSON] , витребувати майно у набувача, який його придбав за відплатним договором в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати у разі вибуття такого майна з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом, а у випадку якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках. У зв`язку з тим, що спірні об`єкти нерухомого майна вибули з володіння позивача не з волі власника [PERSON] та його правонаступника, який прийняв спадщину [PERSON] , позивачка має право на його витребування від відповідача в усіх випадках. Таким чином, у відповідності до вимог ст.ст.\~330,\~388 ЦК України\~право власності на майно, яке було відчужено поза волею власника не набувається добросовісним набувачем, оскільки це майно може бути у нього витребуване. Право власності дійсного власника в такому випадку презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна. Відповідний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 11.02.2015 року у справі №6-1цс15. Згідно з\~статтею 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.\~Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.\~Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку. Згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Виходячи із вказаного, позивачем вірно було обрано спосіб захисту своїх прав згідно ст.ст. 387 та 388 ЦК України. При цьому враховано також їх ефективність з точки зору ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У п. 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом. Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності «небезпідставної заяви» за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за ст. 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)). Іншими словами, у кінцевому результаті ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Тим більше, що пріоритет міжнародного договору за наявності колізій з внутрішнім законодавством надає судам України досить широкі повноваження при обранні джерела права для вирішення конкретного спору. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.\~Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином суд, аналізуючи вище викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, дійшов висновку про підставність та доведеність позовних вимог, що є підставою для їх задоволення. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем за подання до суду позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 3187,80 грн., а тому відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судовий збір\~по 1062,60 грн. судового збору з кожного.

Outcome: approved