Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-22 00:00:00

Державна екологічна інспекція у Запорізькій області звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної вирубки дерев, посилаючись на те, що 11.09.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Запорізької області виявлено, що [PERSON] порушив ст. 69 Лісового кодексу України, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», а саме: здійснив порубку двух дерев породи «дуб», діаметром у корені біля шийки кореня 21 см., 40 см., без дозвільних документів на право вирубки на території лісосмуги, поблизу с. Долинське Запорізького району Запорізької області. За фактом порушення природоохоронного законодавства було складено протокол про адміністративне правопорушення від 11.09.2019 року № 009178. Постановою від 16.09.2019 року № 001136/02/07 [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 65-1 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Результатом такої протиправної поведінки та порушення природоохоронного законодавства України стало спричинення державі шкоди у розмірі 10507 грн. 41 коп. (десять тисяч п`ятсот сім гривень 41 копійки). Розрахунок шкоди здійснено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». З огляд на вищевикладене Державна екологічна інспекція у Запорізькій області звернулась до суду з вказаним позовом в якому просив стягнути з [PERSON] на користь держави 10507,41 грн. спричиненої шкоди, та на свою користь витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921 грн. Представник позивача - Державної екологічної інспекції у Запорізькій області у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином, надали заяву про розгляд справи без їх участі. Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про місце та час розгляду справи, відзиву на позов суду не надіслав. У зв`язку з наведеним, суд, на підставі ч. 5 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, постановляє заочне рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши усі докази у сукупності, суд вважає, що позов є законним та обґрунтованим, тому підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, 11.09.2019 р. [PERSON] здійснив порубку двох живорослих дерев породи «дуб», діаметром у корені біля шийки кореня 21 см., 40 см., без дозвільних документів на право вирубки на території лісосмуги, поблизу с. Долинське Запорізького району Запорізької області за допомогою, чим порушив вимоги ст. 69 Лісового кодексу України, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ». У зв`язку з цим, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області за порушення вимог природоохоронного законодавства відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення № 009178 від 11.09.2019 за ст. 65-1 КУпАП України. Постановою державного інспектора № 001136/02/07 від 16.09.2019 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. 17.09.2019 р. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області І.Лугвіщіком проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної [PERSON] внаслідок незаконного знесення дерев породи буд в лісосмузі поблизу с. Долинське Запорізького району Запорізької області. Відповідно до Додатку 1 «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконними вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», з урахуванням Примітки 2 та індексації такс, загальний розмір шкоди спричиненої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства відповідачем склав 10507,41 грн. З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області на адресу відповідача 11.10.2019 направлено лист № 4187/07 про добровільне відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 13 Цивільного кодексу України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Згідно із ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Згідно зі ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Статтею 105 Лісового Кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Несплата [PERSON] шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, призводить до ненадходження до бюджету коштів, необхідних для забезпечення функцій Держави, визначених Конституцією України, та відповідно завдає шкоди інтересам держави. Згідно ст.ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За таких підстав позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Вирішуючи спір, суд, відповідно до ст. 141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору у сумі 1921,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved