Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-09 00:00:00

В травні 2019 року позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, в якому просила суд стягнути із відповідачів на користь позивача матеріальний збиток в сумі 21383,00 грн., а також судові витрати. В обґрунтування позову зазначено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 08.03.2019 року належну позивачу квартиру було залито сусідами, які проживають поверхом вище, а саме з квартири [ADDRESS] за тією ж адресою. Залиття сталось з вини відповідачів, які є власниками зазначеної квартири, - з причин недобросовісного відношення останніх до сантехнічного обладнання, були відкриті крани в кухні, що призвело до залиття квартири [ADDRESS] . Вказаний факт підтверджується актом комісії ЖЕД-110 від 15.03.2019 року, який відповідає вимогам відповідних нормативно-правових актів. Позивач вказує, що після залиття квартири, в ній мешкати стало неможливим, зважаючи на сирість та вологе повітря в ній, почала з`являтись пліснява та зі стін відклеїлись шпалери. Відповідно до звіту з визначення вартості матеріального збитку завданого власнику через пошкодження майна від 18.03.2019 року, вартість матеріального збитку квартири [ADDRESS] , склала суму в розмірі 17083,00 грн. Вартість понесених витрат позивачем з проведення оцінки склала суму в розмірі 1500,0 грн. Крім того, позивачем були понесені витрати внаслідок залиття квартири, пов`язані із орендою осушувача повітря в розмірі 2800,00 грн. Відповідачі в добровільному порядку шкоду позивачу не відшкодували, в зв`язку з чим позивач вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав та просить суд стягнути суму шкоди із відповідачів на її користь в примусовому порядку. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Шкірая М.І. від 27.06.2019 року, у справі було відкрито провадження та справу було призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче судове засідання. В зв`язку зі звільненням судді [PERSON] , на підставі розпорядження керівника апарату суду № 415 від 18.06.2020 року, справу було повторно автоматично розподілено та визначено головуючого суддю Чередніченко Н.П. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 10.12.2020 року, провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, в частині позовних вимог до відповідача [PERSON] , яка померла [INFO] , було закрито. Розгляд справи в частині позовних вимог [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, було продовжено. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 10.12.2020 року, у справі було закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судове засідання не з`явилась. Суду подала заяву про можливість розгляду справи без її участі, просила вимоги позову задовольнити, зокрема, з огляду на визнання позову відповідачем. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась. В матеріалах справи наявна заява про можливість розгляду справи без її участі, в якій остання позов визнала в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. З будь-якими клопотаннями до суду не звертався. З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернулась до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття її квартири, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 08.03.2019 року, з вини відповідачів, які є власниками квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище, було залито її квартиру. В підтвердження своїх позовних вимог, позивач надала суду акт від 15.03.2019 року, складений комісією ЖЕД 110, згідно якого було встановлено, що 08.03.2019 року до єдиної диспетчерської служби м. Києва надійшла заявка про залиття квартири [ADDRESS] за № 5136137. Відповідно до запису електронного журналу ОДС залиття квартири [ADDRESS] відбулось внаслідок халатного відношення власників квартири [ADDRESS] до сантехнічного обладнання (залишили відкриті крани в кухні). В результаті візуального обстеження комісією були виявлені сліди залиття, плями рудого кольору та часткове відшарування шпалер. Відповідно до листа КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 062/14-6828 (И-2019) від 07.05.2019 року, об`єкт нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності зареєстрований за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про смерть [PERSON] померла [INFO] , в зв`язку з чим судом було закрито провадження в частині позовних вимог до вказаного відповідача, а в іншій частині вимог продовжено розгляд. Судом встановлено, що відповідно до Звіту ПП [PERSON] від 18.03.2019 року з визначення вартості матеріального збику, завданого власнику через пошкодження майна, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , вартість матеріального збитку становить суму в розмірі 17083,00 грн. Вартість незалежної оцінки становить суму в розмірі 1500,00 грн., яка була сплачена позивачем, про що свідчить копія квитанції № 19 від 29.03.2019 року. Крім того, позивач вказує, що внаслідок залиття її квартири з вини відповідачів, нею були понесені витрати, пов`язані із орендою осушувача повітря в розмірі 2800,00 грн., які позивачем були оплачені в повному обсязі, про що свідчить рахунок-фактура № ФОП-000008 від 09.03.2019 року. З огляду на те, що відповідачі в добровільному порядку завдані збитки не відшкодували, між їх діями та завданою шкодою наявний причинно-наслідковий зв`язок, а тому позивач вимушена звернутись до суду із даним позовом за захистом своїх прав. Відповідач [PERSON] в ході розгляду справи вимоги позивача визнала в повному обсязі. Перевіряючи обґрунтованість та доведеність позовних вимог, суд приймає до уваги те, що відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач, у свою чергу, повинен довести наявність шкоди та її розмір. Крім того, статями 151,177,179 ЖК України та статями 322,323 ЦК України передбачений обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572(з наступними змінами). Зокрема, пунктом 7 Правил передбачено обов`язок власника квартири або користувача дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Отже, тягар утримання майна, тобто обов`язок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, лежить на власнику квартири і саме власник приватизованого житла зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Згідно із ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд звертає увагу на те, що стороною відповідачів не було надано суду доказів того, що залиття відбулось не з їх вини, відповідач [PERSON] в ході розгляду справи позовні вимоги визнала, інші твердження позивача не спростовані, тоді як, останньою, в свою чергу, надано докази на підтвердження позовних вимог, які є належними, допустимими та такими, що беззаперечно доводять розмір завданих збитків, внаслідок залиття квартири з вини відповідачів, як власників квартири. Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що в добровільному порядку відповідачами заподіяні збитки не відшкодовано, та доказів на спростування доводів позивача суду надано не було, та одним із відповідачів позовні вимоги в ході розгляду справи були визнані, а тому суд вважає, що позов є обґрунтованим та доведеним, в зв`язку з чим підлягає задоволенню. В порядку ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути в рівних частинах із відповідачів на користь позивача судовий збір в сумі 768,40 грн. Разом з тим, в частині стягнення із відповідачів на користь позивача судових витрат, пов`язаних із отриманням правової допомоги, слід відмовити, оскільки, стороною позивача не надано суду достатніх доказів на підтвердження отримання позивачем правової допомоги від адвоката (акт прийому-передачі виконаних робіт), а також доказів на підтвердження факту сплати позивачем суми коштів за надані послуги (квитанції, платіжні доручення, тощо). На підставі викладеного, та

Outcome: approved