Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-15 00:00:00

В червні 2017 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], яким просить стягнути з відповідача компенсацію матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. Позивач мотивував позовні вимоги тим, що він разом з сім'єю проживає в належній йому на праві власності квартирі за адресою: [ADDRESS]. Над її квартирою знаходиться квартира № 27, де проживає відповідачка. З вини відповідача відбулося залиття квартири, належної позивачу, в результаті чого було завдано матеріальні збитки. В добровільному порядку завдану шкоду позивачці не відшкодовано. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в обсязі. визначеному висновком експерта. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином. Згідно ухвали суду проводиться заочний розгляд справи. Дослідивши надані сторонами докази в сукупності, суд виходить з такого. Квартира № [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] ( а.с. 5). Квартира № [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с.22). 16.01.2017 року відбулось залиття квартири № 20 у вищевказаному будинку. 18.01.2017 року комісією із представників ЖЕК №7 ЖКП ММР «Південь» був складений Акт, зі змісту якого вбачається, що 16.01.2017 року відбулось залиття квартири № 20. При цьому в Акті зазначено, що обстеження квартири №27 не надалось можливим через відсутність доступу до неї. Також в Акті зазначено, що затоплення квартири позивача відбувалось протягом кількох років. Ухвалою суду від 31.10.2017 р. по справі призначено будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: 1. Причина залиття квартири за адресою: [ADDRESS]? 2. Вартість відновлювального ремонту? Згідно Висновку експерта вбачається, що на момент дослідження квартири №[ADDRESS] спостерігались дефекти, а саме: в санвузлі пл..3,8 кв.м. на поверхні стелі та стін утворились дефекти внаслідок неодноразового залиття водою, а саме: на стелі приміщення по всій площі спостерігається наявність потоків жовто-бурого кольору із слідами темних плям сирості та цвілі, намокання та відшарування шпатльовочного шару, на стінах між швами плитки керамічної наявність темних слідів сирості, електрична проводка замкнула та вийшла з ладу. Вказані пошкодження є порушенням ДСТУ-НБА.3.1-23:2013 та ДБН В.2.6-161:2010 і відносяться до тих дефектів конструктивних елементів, які могли утворитися в результаті їх залиття. Під час обстеження квартири №[ADDRESS] встановлено, що в приміщенні санвузла (зі слів власника квартири), власними силами виконані ремонтні роботи по облицюванню стін та підлоги плиткою керамічною, заміна обвязки та випусків з ванни та унітазу на нові. Ванна встановлена вздовж лівої стіни із значним відступом від стін приміщення санвузла, який герметично не замурований, що приводить до прямого попадання води на підлогу під ванною, що є порушенням ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2012 р. №553. На момент огляду на підлозі під ванною є наявність сирості. Згідно Висновку експерта вартість будівельно-ремонтних робіт відновлювального ремонту в приміщеннях № 20 в будинку № 4 по проспекту Богоявленському в м. Миколаєві складає 4 133 грн. 00 коп. Відповідно дост.16 ч.1 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. При вирішенні спору по суті судом приймається до уваги той факт, що в матеріалах справи відсутні будь-які відомості щодо мешканців, орендарів квартири № 27 з якої, за твердженням позивача, відбулось залиття його квартири. Проте є дані, що відповідач є власником вказаного нерухомого майна. Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, у разі залиття, аварії складається відповідний акт, типова форма якого міститься у додатку № 4 до зазначених Правил. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил, у акті, зокрема, зазначається що трапилось, причини та наслідки залиття, акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг - голови комісії, майстра технічної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором, або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Згідно з пунктом 9 вищезазначеної Постанови відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, налагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Проаналізувавши встановлені фактичні обставини у справі, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки відповідачем не доведено відсутність вини у заподіянні шкоди позивачеві у зазначеному ним обсязі. Відповідно до ст. 139-141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп. та витрати на проведення експертизи в розмірі 3100 грн.00 коп.

Outcome: approved