Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-22 00:00:00

До Володарського районного суду Київської області 20.10.2020\~р. надійшов зазначений позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, в якому Позивач просить суд: розірвати шлюб, укладений сторонами та зареєстрований 09.08.1997\~р. Володарським районним відділом реєстрації актів громадянського стану Київської області, актовий запис №\~46. На обґрунтування заявлених позовних вимог Позивач у своїй позовній заяві зазначила, що між нею та Відповідачем 09.08.1997\~р. було зареєстровано шлюб; від шлюбу вони мають повнолітнього сина [PERSON] , 1998\~р.н. З Відповідачем спільно проживали до 2012\~р., після чого шлюбні відносини припинені, на сьогодні сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть (а.с.\~2-4). Після виконання вимог частин шостої, сьомої статті\~187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) ухвалою суду від 24.11.2020\~р. відкрито провадження в справі, визначено здійснення розгляду справи у порядку загального позовного провадження, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву, призначено підготовче судове засідання на 23.12.2020\~р. (а.с.\~19-20). У підготовче судове засідання 23.12.2020\~р. Позивач не з`явилася, у телефонному режимі просила розгляд справи проводити без її участі. Відповідач у підготовче судове засіданні також не з`явився, 08.12.2020\~р. подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про повне визнання позову, оскільки з 2012\~року їх шлюбні відносини фактично припинені, примирення є нереальним, тому просить розірвати шлюб, перебування у шлюбі суперечить його інтересам та інтересам Позивача (а.с.\~21-22). За загальним правилом частини першої статті\~223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстави для відкладення підготовчого судового засідання, визначені статтею\~198 ЦПК України, також відсутні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частина третя статті\~211 ЦПК України); у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті\~247 ЦПК України). Відповідно до положень пункту\~1 частини другої статті\~49, частини першої статті\~206 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу (провадження у справі), зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову проводиться в порядку статті\~206 ЦПК України. Згідно з\~частиною четвертою\~статті\~206\~ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову; якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За роз`ясненнями Верховного Суду України, викладеними у пункті\~24 Постанови Пленуму від 12.06.2009\~р. №\~2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», пункті\~11 Постанови Пленуму від 18.12.2009\~р. №\~14 «Про судове рішення у цивільній справі», у разі визнання відповідачем позову, що не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом; визнання відповідачем позову має бути безумовним, не суперечити закону й не порушувати права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), у такому разі суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Вирішуючи питання\~щодо наявності\~підстав для\~прийняття визнання\~Відповідачем позову\~та задоволення\~позовних вимог\~Позивача,\~суд,\~ознайомившись з\~матеріалами справи\~і оцінивши\~наявні в\~справі докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття\~89 ЦПК України), виходить з такого. З наявних письмових матеріалів справи судом встановлено, що 09.08.1997\~р. сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії\~ [NUMBER] , виданого 09.08.1997\~р. Володарським районним відділом реєстрації актів громадянського стану Київської області, актовий запис №\~46; Позивач змінила дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.\~8). Від шлюбу сторони мають повнолітню дитину сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджено копією свідоцтва про народження серії\~ [NUMBER] , виданого повторно 20.10.2020\~р. Володарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.\~Київ), актовий запис №\~50 (а.с.\~7). Як зазначено Позивачем у позовній заяві та визнано Відповідачем у відзиві на позовну заяву, шлюб існує лише формально, сімейне життя та ведення спільного господарства сторонами фактично припинено з 2012\~року. За загальним правилом частини першої статті\~82 ЦПК України обставини, визнані учасниками справи, не підлягають доказуванню. В Україні шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (стаття\~51 Конституції України, статті\~24, 56 Сімейного кодексу України). Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, зокрема, за позовом одного з подружжя на підставі відповідного рішення суду (частина друга статті\~104, частина третя статті\~105, стаття\~110 Сімейного кодексу України). За статтею\~112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття\~113 Сімейного кодексу України). Зогляду на викладене та зважаючи на фактичне припинення шлюбних відносин сторін протягом тривалого часу (близько восьми років), суд дійшов до висновку, що рішення сторін про розлучення є виваженим і свідомим, причини, з яких вони наполягають на розірванні шлюбу, обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження ними сім`ї стали неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини сторони наміру не мають. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення, продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України. За позицією Верховного Суду шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя; незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу (постанова від 08.11.2018\~р. у справі №\~569/458/18). З огляду на це суд вважає, що визнання Відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому вбачає наявними підстави для прийняття визнання позову Відповідачем та задоволення позову, залишивши Позивачеві прізвище « [PERSON] », оскільки заяв та/або клопотань про відновлення дошлюбного прізвища до суду не подавалося. Питання про розподіл судових витрат судом не вирішується з огляду на зазначення у відзиві на позовну заяву Відповідачем про досягнення взаємної згоди щодо пропорційної сплати судового збору (а.с.\~22). Відповідно до\~статей\~24,\~55,\~104,\~105,\~110,\~112,\~113,\~115 Сімейного кодексу України,

Outcome: approved