Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-15 00:00:00

До Володарського районного суду Київської області 14.03.2018\~р. надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, в якій Позивач просить суд: стягнути з Відповідача кошти на утримання (аліменти) сина [PERSON], [INFO], в розмірі однієї чверті від усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, але не менше 50\~% прожиткового мінімуму встановленого для дітей відповідного віку та стягувати їх починаючи від дня подання даної позовної заяви до суду і до досягнення дитиною повноліття. На обґрунтування заявлених позовних вимог [PERSON] у позовній заяві зазначила, що 25.07.2008\~р. вона зареєструвала шлюб з [PERSON], в якому в них народилася дитина син [PERSON], [INFO], який на даний момент проживає разом з нею; 18.12.2013\~р. рішенням Володарського районного суду Київської області зазначений шлюб розірвано. Відповідач ухиляється від утримання своєї дитину, як їй відомо, аліменти нікому не платить, стягнень по виконавчим документам з нього не проводиться, непрацездатних батьків не має. Ухвалою суду від 27.04.2018\~р. відкрито провадження в справі, встановлено строк Відповідачеві для подання відзиву та призначено справу до підготовчого судового засідання на 31.05.2018\~р. Ухвалою суду від 31.05.2018\~р. справу було призначено до судового розгляду на 21.06.2018\~р., відкладене на 16.08.2018\~р. у звязку із неявкою сторін у справі. У судове засідання 16.08.2018\~р. Позивач не зявилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена, до суду 21.06.2018\~р. подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить позов задовольнити, у разі повторної неявки належно повідомленого Відповідача у судове засідання не заперечує проти проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення (а.с.\~41). Відповідач у судове засідання повторно не зявився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся в порядку частин сьомої, восьмої, одинадцятої статті\~128 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) відповідно шляхом направлення судових повісток (а.с.\~23, 31-32, 45) за зареєстрованою в установленому законом порядку адресою місця\~його проживання\~в [INFO] (а.с.\~17,\~17а)\~та іншою,\~повідомленою Позивачем\~адресою,\~які поверталися\~до суду\~без вручення (а.с.\~26,\~36-38,\~47-48),\~а також\~шляхом розміщення\~оголошення про\~виклик Відповідача\~до суду на офіційному веб-сайті судової влади України в мережі Інтернет (а.с.\~21-23, 33-34, 42-43). За наведених обставин Відповідач вважається належно повідомленим про дату, час і місце розгляду справи за зареєстрованою адресою його місця проживання та в мережі Інтернет у порядку, визначеному статтею\~128 ЦПК України. Водночас суд,\~вирішуючи питання\~щодо можливості\~розгляду даної\~справи за\~відсутності фактичного отримання\~Відповідачем судових\~повісток,\~виходить як\~з наведених\~вище положень статті\~128 ЦПК України, які є спеціальними процесуальними нормами, що встановлюють порядок направлення і вручення судових повісток, а також з обовязку особи зареєструвати своє місце проживання протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання (стаття\~6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»), за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції (пункт\~7 Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016\~р. №\~207). З огляду на це обовязок суду повідомити особу, зокрема про дату, час і місце судового засідання, шляхом направлення офіційної кореспонденції на адресу її зареєстрованого місця проживання, на переконання суду, прямо кореспондується з обовязком особи зареєструвати своє місце проживання, тим самим повідомивши державу (державні органи) про адресу отримання нею офіційної кореспонденції, невиконання особою такого обовязку не може перешкоджати іншим особам захистити в суді свої права та законні інтереси (стаття\~68 Конституції України). Крім того, зважаючи на предмет даного позову (стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини) суд бере до уваги також положення Конвенції про права дитини Організації Обєднаних Націй від 20.11.1989\~р., якою передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від\~того,\~здійснюються вони\~державними чи\~приватними установами,\~що займаються питаннями соціального\~забезпечення,\~судами,\~адміністративними чи\~законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини; держави-учасниці зобовязуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обовязки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів (стаття\~3 Конвенції). За загальним\~правилом частини\~першої статті\~223\~ЦПК України\~неявка у\~судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.\~При цьому\~згідно з\~частиною четвертою\~статті\~223\~ЦПК України\~у разі\~повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті\~280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою Позивача, викладеною письмово в позовній заяві (а.с.\~41), вбачає за можливе розглянути справу за відсутності Відповідача\~у порядку\~заочного провадження\~з дотриманням\~встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. Відповідно до частини другої статті\~247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом\~за відсутністю\~учасників справи,\~фіксування судового\~процесу за\~допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши позовну заяву і додані до неї документи, оцінивши наявні в справі письмові докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на їх\~всебічному,\~повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого. Декларацією прав дитини Генеральної Асамблеї Організації Обєднаних Націй від 20.11.1959\~р. проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові\~і розуміння;\~вона повинна,\~коли це\~можливо,\~рости під\~опікою і\~відповідальністю своїх батьків\~і в\~усякому випадку\~в атмосфері\~любові і\~моральної та\~матеріальної забезпеченості (принцип\~6). Батьки зобовязанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття; зобовязані піклуватися\~про здоровя\~дитини,\~її фізичний,\~духовний та\~моральний розвиток,\~забезпечити здобуття\~дитиною повної\~загальної освіти,\~готувати її\~до самостійного\~життя;\~передача дитини\~на виховання\~іншим особам\~не звільняє\~батьків від\~обовязку батьківського\~піклування щодо\~неї (стаття\~51 Конституції України, статті\~150, 180 Сімейного кодексу України). Згідно з положеннями частин першої, третьої статті\~181, частини першої статті\~183, частини першої статті\~191 Сімейного кодексу України способи виконання\~батьками обовязку\~утримувати дитину\~визначаються за\~домовленістю між\~ними;за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька та/або у твердій грошовій сумі за вибором\~того з\~батьків або\~інших законних\~представників дитини,\~разом з\~яким проживає\~дитина.Частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня предявлення позову. За вимогами частини другої статті\~182 Сімейного кодексу України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини; мінімальний розмір аліментів\~на одну\~дитину не\~може бути\~меншим,\~ніж 50\~відсотків\~прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Розміри прожиткового мінімуму на поточний 2018\~рік, зокрема, для дітей відповідного віку визначені статтею\~7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018\~рік». З матеріалів\~справи судом\~встановлено,\~що сторони\~25.07.2008\~р.\~уклали шлюб,\~який був\~зареєстрований Відділом\~реєстрації актів\~цивільного стану\~Житомирського міського\~управління юстиції,\~що підтверджено\~копією свідоцтва\~про шлюб\~серії\~1-ТП\~№\~047614,\~виданого 25.07.2008\~р., актовий запис №\~1011 (а.с.\~5); рішенням Володарського районного суду Київської області від 18.12.2013\~р. цей шлюб було розірвано (а.с.\~7-9). Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню дитину [PERSON], [INFO],\~що підтверджується\~копією свідоцтва\~про його\~народження серії\~І-БК\~№\~374644, виданого 12.11.2013\~р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м.\~Києві, актовий запис №\~3028 (а.с.\~6), який проживає разом із Позивачем та перебуває на її утриманні, що підтверджується копією довідки, виданої виконавчим комітетом Володарської селищної ради Київської області 13.11.2017\~р. №\~4502 (а.с.\~10). Зважаючи на усе наведене та оцінивши в сукупності наявні докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з непорушності конституційного права неповнолітньої дитини на утримання батьками до досягнення нею повноліття; обовязок батьків утримувати свою дитину не припиняється із припиненням шлюбу між батьками та спільного проживання з дитиною. Суд у порядку пункту\~1 частини першої статті\~430\~ЦПК України допускає негайне виконання рішення суду в частині стягнення з Відповідача аліментів на користь Позивача на утримання неповнолітньої дитини у межах суми платежу за один місяць. Крім того, за імперативними вимогами частини шостої статті\~141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, у тому числі судового збору (частина перша статті\~133 ЦПК України), з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли. Зважаючи на усе викладене та

Outcome: approved