Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

В травні 2020 АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] та просило стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 27.07.2017 у розмірі 33028,96 грн, яка складається з 20794,18 грн заборгованості за простроченим тілом кредиту; 1483,66 грн прострочених відсотків; 8702,12 грн відсотків за прострочений кредит згідно ст. 625; 500 грн штрафу (фіксована частина); 1549 грн штрафу (процентна складова). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 27.07.2017 між сторонами укладено кредитний договір, оформлений заявою позичальника, за умовами якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позичальник, отримавши кредитні кошти систематично порушував договірні зобов`язання щодо строків повернення кредиту, внаслідок чого у нього утворилась заборгованість, яка в добровільному порядку не погашається, що й стало підставою звернення до суду. Ухвалою суду від 05.06.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідач у встановлений судом строк відзив не подав, а тому суд, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, вважає за можливе розглянути дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами. Судом встановлено, що 27.07.2017 між ПАТ КБ «Приватбанк» правонаступником якого є АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] укладено кредитний договір № б/н, за умовами якого останній отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок з базовою процентною ставкою 3,5 (на 20, 21 а.с.). За порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань нараховується штраф у розмірі 500 грн + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Станом на 28.04.2020 за [PERSON] рахується заборгованість за кредитним договором у розмірі 33028,96 грн, яка складається з 20794,18 грн заборгованості за простроченим тілом кредиту; 1483,66 грн прострочених відсотків; 8702,12 грн відсотків за прострочений кредит згідно ст. 625; 500 грн штрафу (фіксована частина); 1549 грн штрафу (процентна складова) (розрахунок заборгованості на 10-15 а.с.). Відповідно до ч. 1 ст. 1054 Цивільного кодексу України далі ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України). Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до положень ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Згідно зі статтею 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи, що штраф є видом цивільно-правової відповідальності, і його подвійне та одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того, який вид неустойки повинен стягуватися, необхідно враховувати вимоги справедливості і розумності (пункт 6 статті 3 ЦК України). Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч. 2 ст. 625 ЦПК України). При вирішенні який вид цивільно-правової відповідальності слід застосувати до відповідача за порушення зобов`язання суд керується вимогами розумності і справедливості, та вважає що до нього підлягає застосування неустойка у вигляді штрафу (процентна складова) у розмірі 1549 грн, тому в стягненні штрафу (фіксована частина) у розмірі 500 грн належить відмовити. Стягнення відсотків згідно ст. 625 ЦК України можливе лише за умови, якщо у договорі не передбачений інший розмір відсотків, при цьому судом встановлено, що кредитним договором укладеним між сторонами передбачено відсоткову ставку. У зв`язку з цим в вимоги про відшкодування відсотків у розмірі 8702,12 грн задоволенню не підлягають. Враховуючи порушення відповідачем умов договору щодо строків погашення кредиту, вимоги банку про дострокове стягнення заборгованості є правомірними, а позовні вимоги про стягнення простроченого тіла кредиту у розмірі 20794,18 грн, прострочених відсотків у розмірі 1483,66 грн та штрафу (процентна складова) у розмірі 1549 грн підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягнення 1516,38 грн в рахунок компенсації сплаченого судового збору, розрахованого пропорційно до задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial