Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-11 00:00:00

В суд звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивачу на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . 20 травня 2019 року у квартирі сталось затоплення, яке мало місце з вини [PERSON] , що мешкає у квартирі [ADDRESS] того ж будинку, у зв`язку з чим було пошкоджено майно позивача водою, загальна вартість відновлювального ремонту та заміни якого складає 10612,00 грн. Крім того, такими неправомірними діями [PERSON] позивачці завдано моральну шкоду, розмір якої вона оцінює у 10000,00 грн. [PERSON] подав відзив на позовну заяву, із змісту якого вбачається, що позовні вимоги ним не визнаються у повному обсязі через безпідставність. Відповідач вважає, що пошкодження кріплення шлангу до зливного бачка унітазу могло мати місце через перепади сили тиску подачі води. Він пропонував позивачці допомогу у проведенні ремонтних робіт, на що вона відмовилась. При огляді наслідків залиття квартири [PERSON] він присутній не був. Локальний кошторис ставиться відповідачем під сумнів через зазначення про його складення на підставі акту про затоплення від 22.05.2019, у той час як доданий до позовної заяви акт датований 21.05.2019, і позивачкою як головою об`єднання співвласників їх багатоквартирного будинку міг чинитись тиск на членів комісії. З відповіді [PERSON] на відзив вбачається, що припущення відповідача про перепади тиску як можливу причину затоплення будь-якими доказами ним не доведено, у цей день у інших житлових приміщеннях будь-яких пошкоджень кріплень шлангів води не було, тиску на членів комісії вона не чинила. Із заперечення [PERSON] на відповідь на відзив вбачається, що поданий Акт про залиття за формою не відповідає затвердженому Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005, і до складу комісії не входили передбачені цим наказом особи. Крім того, розмір завданої шкоди у кошторисі обчислений із загальної площі приміщення, крім того, незрозуміло, чим керувався оцінщик при здійсненні розрахунків. В судовому засіданні позивач [PERSON] вимоги позовної заяви підтримала в повному обсязі та пояснила, що на поверсі вище над приміщенням її квартири розташована квартира [ADDRESS] , яку винаймає [PERSON] 20 травня 2019 року вона виявила, що приміщення її квартири зі стелі затоплюється водою, в результаті затоплення було залито водою усі квартири по вертикалі до підвалу. Відповідальним за технічний стан будинку об`єднання співвласників їх багатоквартирного будинку було з`ясовано, що затоплення сталось з вини мешканців квартири [ADDRESS] , а безпосередньою причиною затоплення є зрив шлангу зливного бачка у туалеті вказаної квартири. У її квартирі затопленням було пошкоджено стелі та стіни кухні і коридору, а також вийшла з ладу електропроводка. Позивачка пояснила, що з метою здійснення оцінки вартості відновлювального ремонту вона зверталась до спеціалістів. Внаслідок події погіршився стан її здоров`я і, крім матеріальної, вона зазнала моральної шкоди. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю та з викладених у позові підстав просив суд його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та пояснив, що квартира [ADDRESS] її власником [PERSON] здається військовій частині [NUMBER] , яка надає її для тимчасового проживання своїм працівникам, і на даний час у квартирі проживає [PERSON] зі своєю дружиною. 20.05.2019 до нього зателефонувала [PERSON] та повідомила, що має місце затоплення квартир водою ймовірно через пошкодження у квартирі за місцем його проживання. Коли він повернувся додому, то побачив пошкодження пластикового кріплення шлангу зі сторони зливного бачка у туалеті квартири. [PERSON] підтвердив, що на момент заселення у квартиру сантехнічне обладнання було справним. Він пояснив, що дійсно, у квартирі [PERSON] внаслідок залиття мали місце пошкодження, проте не у такій кількості, як зазначено у локальному кошторисі. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні вимоги позовної заяви не визнала в повному обсязі, обґрунтовуючи свою позицію наступним. До залиття квартири [PERSON] 20.05.2019, мали місце інші факти її залиття не з вини [PERSON] . Залиття квартири позивачки 20.05.2019 дійсно мало місце, проте у період з 13 до 14 години, коли вперше зателефонували до власниці цього житла. Проте складений Акт про залиття не відповідає встановленій формі, у зв`язку з чим не може бути визнаний документом. Виконаний локальний кошторис, у якому зазначена вартість відновлювального ремонту, ставиться відповідачем під сумнів, оскільки ґрунтується на Акті, що має іншу дату, крім того, у кошторисі взято до уваги вартість відновлювального ремонту усієї площі стін та стелі, а не пошкоджених їх частин. Крім того, [PERSON] з метою отримання відшкодування звернулась з письмовими вимогами до кількох осіб: [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , військової частини [NUMBER] , і свої вимоги до інших осіб не відкликала. Заслухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши інші докази та оцінивши їх в сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково. Підставами для такого висновку суду стало наступне. Свідок [PERSON] суду показав, що 20.05.2019 у першу половину дня до нього зателефонувала [PERSON] та повідомила, що має місце затоплення квартир у її під`їзді. Свідок є відповідальним за технічний стан будинку об`єднання співвласників їх багатоквартирного будинку, тому відключив водопостачання та оглянув квартиру [PERSON] . У коридорі, ванні, туалеті, кухні зі стелі текла вода, було відсутнє світло. [PERSON] зателефонувала до власниці квартири [ADDRESS] та з`ясувала, хто користується даною квартирою. Наступного дня свідок потрапив у цю квартиру та з`ясував, що причиною затоплення став зрив шлангу на бачку у туалеті, на кріпленні було видно іржу. За результатами події був складений акт, який підписали члени комісії, у тому числі і він. Свідок [PERSON] суду показала, що у день затоплення квартиру [PERSON] вона не бачила. Наступного дня, 21.05.2019, вона разом з іншими членами комісії [PERSON] та [PERSON] , відвідала квартиру [PERSON] та підтвердила своїм підписом спричинені затопленням пошкодження. У квартирі [PERSON] вона не була, оскільки двері квартири їм не відчинили, і причини затоплення їй відомі зі слів інших членів комісії. Свідок [PERSON] суду надав показання, аналогічні за змістом показанням [PERSON] . Свідок [PERSON] суду показала, що 20.05.2019 приблизно о 13.53 їй зателефонував чоловік [PERSON] та повідомив, що має місце затоплення. Вона приїхала у квартиру [ADDRESS] за місцем їх проживання та побачила, що відірвався шланг від унітаза в туалеті, внаслідок чого вода витікала на підлогу. [PERSON] показала, що ніякого комісійного обстеження їх квартири не було, приходив лише [PERSON] . Свідок [PERSON] суду показала, що являється власником квартири [ADDRESS] , яку здає в оренду військовій частині [NUMBER] , і за відповідними договорами у ній проживають працівники цієї військової частини. Свідок припускає, що міг бути перепад тиску у системі, у зв`язку з чим зірвався шланг подачі холодної води до бачка. Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вирішуючи питання про доведеність факту затоплення квартири [PERSON] , а також вини [PERSON] у вказаному затопленні, суд враховує наступне. Як вбачається з договору № 13/КС/2019 від 09.01.2019, укладеного між військовою частиною [NUMBER] та [PERSON] , відповідач прийняв у тимчасове користування квартиру [ADDRESS] , та зазначене у договорі майно, що знаходиться у квартирі. Із змісту договору вбачається, що вказана квартира знаходиться у користуванні військової частини [NUMBER] згідно з договором оренди від 09.01.2019 № 12/КС/2019, укладеного з власником житла [PERSON] . Квартиру передано у тимчасове користування для проживання [PERSON] та члена його сім`ї [PERSON] . Як вбачається з договору дарування квартири, посвідченого 15.12.2007 приватним нотаріусом Кузнецовського міського нотаріального округу Сусь Л.У., квартира [ADDRESS] перебуває у приватній власності [PERSON] . Як вбачається з Акту № 1/19 від 21.05.2019, складеного комісією у складі правління ОСББ «ОСББ Будівельників 5/1», квартиру [ADDRESS] було залито 20 травня 2019 року з причини відірвання шлангу для підведення холодної води до змивного бачка унітазу у квартирі [ADDRESS] того ж будинку, розташованої поверхом вище. Наявність такого факту підтвердив в судовому засіданні і відповідач [PERSON] , а також свідки [PERSON] та [PERSON] У Акті № 1/19 від 21.05.2019 зазначено, що мешканець квартири [ADDRESS] з даним актом ознайомився, однак від його підпису відмовився. Такі обставини відповідачем [PERSON] оспорюються. Його відсутність під час складення акту підтверджується також показаннями свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . За таких обставин наведені у даному акті відомості щодо надання даного документу на підпис відповідачу [PERSON] та відмови останнього у його підписанні, суд вважає недостовірними. Разом з тим, факт затоплення квартири [PERSON] 20.05.2019 холодною водою з квартири, що перебуває у користуванні [PERSON] , ніким з учасників процесу не оспорюється, підтверджується вищезазначеним Актом, підстави вважати недостовірними відомості у якому у цій частині у суду відсутні, а також показаннями усіх допитаних судом свідків. Відповідно до ст.151 ЖК Української РСР, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Із змісту ст.ст.158-159 ЖК Української РСР вбачається, що права та обов`язки наймачів житлових приміщень, належних на праві приватної власності, визначаються у договорі найму. Пунктом 4.2 договору № 13/КС/2019 від 09.01.2019, укладеного між ВЧ [NUMBER] та [PERSON] , передбачено, що користувач зобов`язується дотримуватись Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених у приміщенні несправностей; відшкодувати збитки, завдані житловому приміщенню або майну, що знаходиться у ньому, або майну інших мешканців будинку ним або членами його сім`ї. Як вбачається з Акту приймання-передавання орендованого житлового приміщення від 09.01.2019, [PERSON] отримав від військової частини [NUMBER] розташоване у квартирі обладнання, у тому числі унітаз, у справному технічному стані. Статтею 819 ЦК України передбачено, що поточний ремонт\~житла,\~переданого у\~найм,\~зобов`язаний\~здійснювати наймач,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. Як вбачається з листа КМКП № 1375 від 31.10.2019, у водопровідній мережі міста Вараш станом на 20.05.2019 з 10.00 год. до 11.00 год. тиск у трубопроводі перебував у межах норм. [PERSON] вказану обставину оспорює, наголошуючи, що подія мала місце орієнтовно з 13.00 год. до 14.00 год., оскільки саме у цей час йому зателефонувала власник житла [PERSON] з повідомленням про затоплення. Разом з тим, суд враховує, що момент відірвання шлангу та початку витоку води у квартирі [ADDRESS] не може бути тотожним моменту встановлення її протікання у квартирі [ADDRESS] того ж будинку, а також бере до уваги, що будь-яких доказів у підтвердження іншої причини затоплення квартири [PERSON] , відмінної від зазначеної в Акті № 1/19 від 21.05.2019, відповідачем суду не надано. Враховуючи вищезазначені норми законодавства, положення укладеного військовою частиною [NUMBER] з [PERSON] договору найму, а також беручи до уваги встановлену безпосередню причину затоплення квартири [PERSON] 20.05.2019, суд прийшов до висновку, що таке затоплення мало місце з вини наймача квартири [ADDRESS] [PERSON] , який в порушення вимог законодавства та умов укладеного договору, не забезпечив своєчасний поточний ремонт сантехнічного обладнання у квартирі. Вирішуючи питання щодо доведеності заподіяння [PERSON] шкоди в результаті затоплення квартири, а також її розміру, суд враховує наступне. Відповідно до Акту № 1/19 від 21.05.2019, в результаті затоплення 20.05.2019 вищезазначеної квартири було пошкоджено: у коридорі 4,3 кв.м стелі, 14,0 кв.м стіни, 8,0 п.м електропроводки; у кухні 6,8 кв.м стелі, 13,0 кв.м стін; у ванні 2,1п.м електропроводки. Як вбачається з договору № 120/1 від 19.06.2019, укладеного ФОП [PERSON] та [PERSON] , остання замовила виконання робіт з визначення кошторисної вартості ремонту квартири [ADDRESS] після залиття, згідно з переліком, зазначеним у наданому замовником Акті № 1/19 від 22.05.2019 про наслідки залиття. З локального кошторису на будівельні роботи з виконання ремонту квартири [ADDRESS] від 21.06.2019, виконаного проектувальником [PERSON] , вбачається, що ремонту підлягають 10,6 кв.м стелі, 29,8 кв.м стін, 10,1 п.м електропроводки, і вартість цих робіт складає 10612,00 грн. Оспорюючи наведений у локальному кошторисі обсяг ремонтних робіт, будь-яких доказів у спростування вищезазначеного їх об`єму та вартості відповідачем суду не подано, про їх витребування клопотання не заявлялись, призначення судової експертизи не ініціювалось. Враховуючи викладене, а також з огляду на співмірність зазначених у Акті про залиття та кошторисі обсягу робіт, суд вважає доведеним спричинення [PERSON] в результаті затоплення матеріальної шкоди на зазначену у кошторисі суму. Відповідачем оспорюється наведена у кошторисі вартість робіт також з підстав зазначення у договорі № 120/1 від 19.06.2019 про надання у розпорядження оцінювача Акту про залиття № 1/19 від 22.05.2019, у той час як наданий суду відповідний акт датований 21.05.2019. Будь-яких доказів у підтвердження існування Акту про залиття квартири [ADDRESS] від 22.05.2019 суду не надано. З показань свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також пояснень позивача [PERSON] вбачається, що складення такого акту мало місце саме 21.05.2019. З огляду на відповідність обсягів та переліку ремонтних робіт, зазначених у кошторисі, обсягу пошкоджень, зазначених у наданому суді Акті № 1/19 від 21.05.2019, суд погоджується з доводами сторони позивача про те, що у даному випадку мала місце технічна помилка у зазначенні дати Акту № 1/19 про залиття у договорі № 120/1 від 19.06.2019. Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. При вирішенні питання про розмір відшкодування позивачці моральної шкоди суд враховує глибину, характер та тривалість її моральних страждань, обсяг відновлювального ремонту. Суд враховує, що 27.05.2019 [PERSON] зверталась до медичного закладу з приводу погіршення стану здоров`я, а також приймає до уваги, що згідно з довідкою до акту огляду МСЕК серії МСЕ № 111562, [PERSON] з 24.12.2007 визначено другу групу інвалідності загального захворювання довічно, що свідчить про незадовільний стан здоров`я [PERSON] і до події.

Outcome: partial