Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-02 00:00:00

Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , третя особа - Харківська міська рада, в якому просив визнати укладеним між ним та відповідачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова в редакції, що міститься в позовній заяві. Позовна заява мотивована тим, що відповідно до Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованого Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 08 cерпня 2019 року № ХК 141192200426 [PERSON] є замовником об`єкту реконструкції нежитлових приміщень (магазину) першого поверху № 3 а, 4-:-12 у нежитловому будинку літ. «А-2» по [ADDRESS] є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. З урахуванням наведених положень Закону № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідач є замовником реконструкції об`єкта будівництва, а отже, на [PERSON] , як на замовника поширюється дія Закону № 3038-VI. Проведені відповідачем роботи з реконструкції нежитлових приміщень (магазину) першого поверху № 3а, 4-:-12 у нежитловому будинку літ. «А-2» по [ADDRESS] є такими будівельними роботами, за якими не існує обов`язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта [PERSON] не виконав покладеного на нього Законом № 3038-VI обов`язку, щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 23 вересня 2020 року №-274/0/114-20 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від [PERSON] , а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання не звільняє відповідача від обов`язку укласти договір про пайову участь, у тому числі при проведені реконструкції нерухомого майна. Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. У зв`язку з викладеним, Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради, просить визнати укладеним між ним та [PERSON] договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Харкова в редакції, що міститься в позовній заяві. Представник позивача та третьої особи у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином і в установленому законом порядку. 19 березня 2021 року представник позивача подав заяву про відкладення розгулу справи у зв`язку із занятістю представника в іншому судового процесі, судове засідання відкладено на 19 квітня 2021 року, 19 квітня 2021 року представник позивача та представник відповідача подали заяви, в якій просили провести підготовче судове засідання без їх участі та без фіксації судового процесу технічними засобами, призначити справу до розгляду по суті. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 квітня 2021 року справу призначено до судового розгляду по суті на 24 травня 2021 року, судове засідання відкладено на 22 червня 2021 року, 22 червня 2021 року представник позивача подав заяву про відкладення судового засідання у зв`язку із занятістю в інших судових засіданнях, судове засідання відкладено на 03 серпня 2021 року. 03 серпня 2021 року представник позивача та третьої особи подав до суду заяву про відкладення судового засідання у зв`язку із занятістю в інших судових засіданнях. Про дату, час і місце судового засідання представник позивача та третьої особи повідомлений належним чином, при цьому суд виходить з того, що відкладення розгляду справи є правом, а не обов`язком суду, однак у даному випадку підстав для відкладення судового засідання суд не вбачає. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином і в установленому законом порядку. Подав до суду письмові пояснення, в яких проти укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова не заперечує, проте у розмірі пайової участі 38 480, 00 грн, оскільки відповідно до кошторисного розрахунку кошторис становить 962 000, 00 грн, коефіцієнт пайової участі становить 0, 04 (962 000 грн*0,04=38 480, 00 грн). 03 серпня 2021 року відповідач [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав частково, не заперечує проти укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова в розмірі 38 480, 00 грн. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, з таких підстав. Судом встановлено, що відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованого Департаментом ДАБІ у Харківській області від 08 серпня 2019 року № ХК 141192200426 [PERSON] є замовником реконструкції магазину (нежитлових приміщень першого поверху № 3а, 4-:-12) у нежитловій будівлі літ. «А-2» (без зовнішніх геометричних розмірів та функціонального призначення) по [ADDRESS] . Відповідно до положень Закону № 3038-VI відповідач є замовником реконструкції об`єкта будівництва, а отже, на [PERSON] , як на замовника поширюється дія Закону № 3038-VI. А проведені відповідачем роботи з реконструкції магазину (нежитлових приміщень першого поверху № 3а, 4-:-12) у нежитловій будівлі літ. «А-2» (без зовнішніх геометричних розмірів та функціонального призначення) по [ADDRESS] , є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництва зазначеного об`єкта [PERSON] не виконав покладеного на нього Законом № 3038-VI обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Визначений Законом № 3038-VI та Порядком пайової участі обов`язок відповідач не виконала та не звернулася до Департаменту економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. На виконання положень розділу 5 Порядку листом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради листом від 24 вересня 2019 року № 402/0/114-19 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 23 вересня 2020 року № -274/0/114-20 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від [PERSON] , а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Відповідно до наведених положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради вправі вимагати від відповідача належного виконання вимог Закону, зокрема, щодо належного виконання пайової участі. 17 лютого 2011 року Верховною Радою України було прийнято Закон «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VІ (далі - Закон), який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити стабільний розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Цей Закон набрав чинності з 12 березня 2011року. Відповідно до вимог статті 40 Закону замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) шляхом звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Таким чином, обов`язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом № 3038-У1 покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов`язковим. Положеннями статті 40 Закону № 3038-VI чітко встановлений обов`язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обов`язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов`язків щодо пайової участі. Не укладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов`язку в натурі. Відповідно до положень статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (пункт 1 статті 612 ЦК України). Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов`язання яке прямо передбачене чинним законодавством. Оскільки згідно положень статті 40 Закону № 303 8-VI пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова зобов`язання з пайової участі є грошовим зобов`язанням, яке виникає з договірних відносин. Відповідно до положень статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно зі статтею 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом статті 1 Закону № 3038-VI замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до частин 2, 3 статті 40 Закону № 3038-VI замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. За змістом статей 2, 10 Закону № 3038-VI, статей 4, 9 Закону № 687-XIV під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови. Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником. За змістом положень частини першої статті 40 Закону № 3038-VI порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Згідно зі статтею 144 Конституції України та статтею 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території. Як свідчать матеріали справи, відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованого Департаментом ДАБІ у Харківській області від 08 серпня 2019 року № ХК 141192200426 [PERSON] є замовником реконструкції магазину (нежитлових приміщень першого поверху № 3а, 4-:-12) у нежитловій будівлі літ. «А-2» (без зовнішніх геометричних розмірів та функціонального призначення) по [ADDRESS] . Відповідна декларація в оригіналі знаходиться у відповідача, як замовника з проведення відповідних будівельних робіт, адже відповідно до ДСТУ Д. 1.1-1 «Правила визначення вартості будівництва», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 293 від 05 липня 2013 року, замовником під час будівництва здійснюються заходи щодо підготовки, затвердження та виконання техніко-будівельної документації щодо будівництва об`єкта містобудування. Відповідно до пункту 3.2. ДБН А.2.2-3:2014 до будівництва входить нове будівництво, реконструкція тощо. Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 травня 2011 року № 45 затверджено Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів. Відповідно до абз. 1 даного Порядку будівництво включає в себе в тому числі реконструкцію. Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 затверджено Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів. Відповідно до абз. 1 Порядку будівництво включає в себе в тому числі реконструкцію. Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 виконання підготовчих та будівельних робіт, абз. 2 якого передбачено, що будівельні роботи включають в себе зокрема реконструкцію. У порушення вимог статті 40 Закону № 3038 відповідач не звернувся до позивача до введення об`єкта в експлуатацію із заявою про укладення договору про пайову участь із додаванням до неї документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта позивачем здійснено розрахунок величини пайової участі для відповідача у відповідності до Закону № 3038 та Порядку. Неукладення відповідачем договору про пайової участі до прийняття обєкта нерухомого майна до експлуатації не звільняє відповідача від виконання обов`язку після прийняття об`єкта в експлуатацію. Таким чином, з урахуванням наведених положень Закону № 3038-VI [PERSON] є замовником забудови, а отже, на відповідача, як на замовника поширюєть Закону № 3038-УІ. Проведені відповідачем роботи з реконструкції об`єкта нерухомості є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладання відповідного договору, що узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 29 липня 2020 у справі № 922/4248/17, від 26 червня 2020 року у справі № 922/3049/18, у постановах Верховного Суду від 02 липня 2020 року № 922/1498/19, від 12 грудня 2019 року № 922/3627/18, від 05 грудня 2019 року у справі № 922/4250/17, від 27 листопада 2019 року у справі № 903/539/18, від 28 жовтня 2019 року у справі № 352/1129/16, від 17 травня 2019 у справі № 920/403/18, від 15 квітня 2019 року у справі № 642/3423/17. З огляду на те, що декларація про готовність до експлуатації об`єкта зареєстрована 08 серпня 2019 року, а Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачав на той час обов`язок замовника укласти договір про пайову участь, до спірних правовідносин мають застосовуватися приписи статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Отже, відповідач, як замовник реконструкції, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Харкова шляхом укладення відповідного договору та виконати його умови. Стосовно розміру пайової участі замовника суд вважає необхідним зазначити наступне. Відповідно до статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з частиною дев`ятою статті 40 Закону № 3038-VI істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Відповідно до частини п`ятої статті 40 Закону № 303 8-VI величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. ДСТУ Д. 1-1:2013 (прийнятих на підставі Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України від 05.07.2013 № 293) визначено, що кошторисним документом, який визначає повну кошторисну вартість об`єкта будівництва або його черги, включаючи кошторисну вартість будівельних робіт, втрати на придбання устаткування, меблів та інвентарю, а також інші витрати, є зведений таптприсний розрахунок вартості об`єкта будівництва, складений на основі об`єктних кошторисів, об`єктних кошторисних розрахунків і кошторисних розрахунків на окремі види втрат. На виконання даної норми, пунктом 6 рішення виконавчого комітету Харківської чіпкої ради від 26 грудня 2018 року № 983 «Про пайову участь замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова» визначено, що у разі ненадання замовником зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва об`єкта або якщо загальну кошторисну вартість будівництва об`єкта не визначено згідно з будівельними нормами, встановити такі нормативи одиниці створеної потужності, розраховані спеціально уповноваженим вентральним органом виконавчої влади з питань містобудування та архітектури, на рівні: - показників опосередкованої вартості спорудження житла для Харківської області, розрахованої на останню дату до введення об`єкта в експлуатацію - для житлових будинків; - опосередкованої вартості адміністративних будинків, які споруджуються на території України, на останню дату до введення об`єкта в експлуатацію - для нежитлових будівель та споруд; - опосередкованої вартості будинків садибного типу, які споруджуються на території України, на останню дату до введення об`єкта в експлуатацію - для індивідуальних і садибних) житлових будинків, садових та дачних будинків. Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірах: 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 2 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Позивач посилається на те, що враховуючи, що відповідачем не надано позивачу зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва об`єкта та не підтверджено, що загальну кошторисну вартість будівництва об`єкта визначено згідно з будівельними нормами державними стандартами і правилами, розрахунок величини пайової участі, який є істотною умовою договору зроблено згідно з листом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 17 жовтня 2018 року № 7/5.3/10900-18 «Про індекси зміни вартості станом на 01 жовтня 2018 року». Разом з тим, суд виходить з того, що [PERSON] надано суду кошторисний розрахунок вартості будівництва об`єкта, яка становить 962 000, 00 грн, коефіцієнт пайової участі - 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта для нежитлових будівель і споруд, на підставі чого, враховуючи часткове визнання відповідачем позовних вимог стосовно укладення договору пайової участі в розмірі 38 480, 00 грн, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог частково та укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова у розмірі пайової участі (962 000 грн*0,04=38480, 00 грн), 38 480, 00 грн. Згідно частини другої статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Понесені позивачем судові витрати підтверджуються випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України у сумі 2102,00 грн. Тому, відповідно до положень Закону України «Про судовий збір, статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Outcome: partial