Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-13 00:00:00

В суд звернулося публічне акціонерне товариство Дельта Банк (далі ПАТ Дельта Банк) із позовом до [PERSON], [PERSON] про звернення стягнення боргу за кредитним договором на предмет іпотеки - квартиру №1, будинку №13 м-ну Будівельників м.Кузнецовськ Рівненської області (далі квартира №1), в рахунок часткового погашення заборгованості в розмірі 25027, 20 грн. Просять одночасно визнати за позивачем право власності на дану квартиру №1, як предмет іпотеки. Позовні вимоги обгрунтовуються тим, що 16 серпня 2011 року між ПАТ Дельта Банк та [PERSON] укладено договір кредитної лінії №НКЛ-2007125, за умовами якого банк зобовязався надати позичальнику грошові кошти в межах відновлювальної кредитної лінії з максимальним лімітом заборгованості 77000 грн., зі сплатою відсотків за користування кредитом з розрахунку 25,99% річних, із строком повернення до 15 серпня 2014р. ПАТ Дельта Банк належним чином виконав зобовязання по видачі кредиту, однак [PERSON] порушила зобовязання перед банком по кредитному договору, внаслідок чого утворилася заборгованість по кредитному договору в сумі 25027,20 грн., в тому числі за: простроченим кредитом 10660 грн., пенею за несвоєчасне повернення кредиту 3090,23 грн., трьома процентами річних від суми простроченого зобовязання 160,34 грн., простроченими процентами 6748,73 грн., пенею за несвоєчасне повернення відсотків 1956,39 грн., трьома процентами річних від суми прострочених зобовязань 101,51 грн., штрафом 2310 грн. Для забезпечення виконання зобовязань позичальника [PERSON] по вищевказаному кредитному договору, 16.08.2011р. між банком і [PERSON], [PERSON] було укладено іпотечний договір, згідно із яким в іпотеку банку передано нерухоме майно: квартиру №1, що належить на праві власності [PERSON] та [PERSON] Позивач вважає, що набув права на задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки і просить звернути стягнення на предмет іпотеки квартиру №1 для погашення боргу та визнати за позивачем право власності на квартиру №1. У судове засідання представник позивача не зявився, надіслав клопотання про розгляд справи у його відсутності та повністю підтримував позов. Відповідачі [PERSON], яка згідно із ст.74 ч.5 та ст.76 ч.9 ЦПК вважається належно повідомленою про час, місце та дату проведення розгляду справи, і [PERSON], який викликався до суду через розміщення оголошення в пресі, в судове засідання не зявилися, причин неявки не повідомляли, тому судом ухвалено про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач проти такого вирішення справи не заперечує. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Національного банку України, в судове засідання не зявився, надіслав письмові пояснення, в яких просив позов задовольнити. Суд, дослідивши та оцінивши у сукупності докази у справі, приходить до висновку про відмову в задоволенні позову повністю. Судом встановлено, що 16.08.2011 року між ПАТ Дельта Банк та ФОП [PERSON] укладено договір, згідно з умовами якого банк зобовязався надати позичальнику грошові кошти в межах невідновлювальної кредитної лінії з максимальним лімітом заборгованості 77000 грн., зі сплатою відсотків за користування кредитом за ставкою 25,99% річних, із кінцевим терміном повернення до 15 серпня 2014р. Для забезпечення виконання позичальником зобовязань, за вищевказаним договором, між ПАТ Дельта Банк і [PERSON], [PERSON] було укладено іпотечний договір від 16.08.2011р., предметом іпотеки по якому є квартира №1. Згідно із розрахунком заборгованості по договору кредиту №НКЛ-2007125 від 16.08.2011, [PERSON] заборгувала позивачу: прострочений кредит 10660 грн., пеню за несвоєчасне повернення кредиту 3090,23 грн., три проценти річних від суми простроченого зобовязання 160,34 грн., прострочені проценти 6748,73 грн., пеню за несвоєчасне повернення процентів 1956,39 грн., три проценти річних від суми прострочених зобовязань 101,51 грн., штраф 2310 грн. Згідно із ст.526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Статтею 1054 ч.1 ЦК встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ч.1 ст.33 Закону України Про іпотеку у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Зі змісту ст.ст.546, 572, 575, 589, 590 ЦК України випливає, що виконання зобовязання може забезпечуватись іпотекою - заставою нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця. У разі невиконання зобовязання, забезпеченого заставою, заставодержатель (позивач) набуває право звернення стягнення на предмет застави, яке здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, позивач вправі ініціювати звернення стягнення в рахунок погашення наявної заборгованості по невиконаному належно забезпеченому іпотекою зобовязанню. Однак, при вирішенні даної справи, суд керується тим, що відповідно до ст.3 ч.1 п.6 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. У п. 41 постанови від 30.03.2012р. №5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» пленум ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ розяснив, що \~при вирішенні спору про звернення стягнення на предмет іпотеки суд має дати оцінку співмірності суми заборгованості за кредитом та вартості іпотечного майна, якщо допущене боржником або іпотекодавцем, якщо він є відмінним від боржника, порушення основного зобов'язання чи іпотечного договору не завдає збитків іпотекодержателю і не змінює обсяг його прав. З обставин справи вбачається, що загальна сума заявленої у позові заборгованості по кредиту, забезпеченому іпотекою складає 25027, 20 грн., з якої лише 10660 грн. неповернуте тіло кредиту та 6748, 73 грн. прострочені проценти. З урахуванням суми, отриманої в кредит, вбачається, що значна частина тіла кредиту (приблизно 86%) була повернута позичальником. Із загальнодоступних джерел відомо, що вартість однокімнатної квартири в м.Кузнецовськ у нинішній час може дорівнювати приблизно 450000 - 500000 грн. Отже, звернення стягнення на предмет іпотеки житло відповідачів, не відповідатиме вимогам співмірності, оскільки розмір заборгованості, порівняно із вартістю предмета іпотеки, не є значним, та, відповідно, звернення стягнення на предмет іпотеки не є єдино можливим способом захисту прав позивача в такому спорі. Звернення стягнення на житло квартиру №1, в даному спорі не буде відповідати вищеназваним засадам розумності та справедливості і суперечитиме загальному змісту та призначенню права. За таких обставин, суд повинен відмовити у позові.

Outcome: dismissed