Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-21 00:00:00

В січні 2020 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , третя особа без самостійних третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент архітектури та містобудування Вінницької міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю. В обґрунтування вимог позовної заяви позивачем зазначено, що вона являється співвласником житлового будинку [ADDRESS] . Крім цього, вона є власником земельної ділянки, кадастровий номер 0510100000:02:069:0045, розташованої за тією ж адресою. Іншим співвласником вказаного житлового будинку та суміжної земельної ділянки являється відповідач по справі - [PERSON] . Маючи намір здійснити реконструкцію частини житлового будинку з надбудовою, власницею якого є позивач, для отримання будівельного паспорту для проектування, реконструкції частки житлового будинку остання звернулась із заявою до Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради додавши до неї документи визначені законом, окрім згоди співвласника - відповідача, на забудову земельної ділянки. Листом Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради від 07 серпня 2019 року позивачу було відмовлено у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки та надано роз`яснення про необхідність надання вищезазначеної згоди співвласників, засвідченої у встановленому законом порядку. Оскільки позивач не має згоди співвласника, яка є обов`язковою, позивач не може отримати будівельний паспорт для проектування, реконструкції своєї частки житлового будинку, чим, на думку позивача, порушується її право як власника нерухомого майна. З підстав зазначених вище позивач звернувся до суду із даною позовною заявою. Ухвалою суду від 28 січня 2020 року у даній цивільній справі прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 28 травня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні вимоги позову підтримала в повному обсязі, просила суд їх задовільнити. Відповідач [PERSON] вимоги позову не визнав, просив суд у їх задоволенні відмовити. Представник третьої особи Олексюк Т.С. заперечувала щодо позову, просила суд відмовити в його задоволенні. Суд, вислухавши думку осіб, які беруть участь у судовому процесі, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов до наступного висновку. Згідно з ч.4 ст. 357 ЦК України співвласник житлового будинку, іншої будівлі, споруди може зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, якщо це не порушує їхніх прав. Така добудова (прибудова) є власністю співвласника, який її зробив, і не змінює розміру часток співвласників у праві спільної часткової власності. За положеннями ч.2 ст. 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно. Як встановлено судом, позивач являється співвласником житлового будинку [ADDRESS] , якій належить Ѕ частка будинковолодіння, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 29 лютого 2012 року (а.с. 5) та договором купівлі-продажу частки житлового будинку від 08 жовтня 2013 року (а.с. 12). Крім цього, позивач є власником земельної ділянки, кадастровий номер 0510100000:02:069:0045, площею 0,0245 га, розташованої за вказаною вище адресою, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 29 лютого 2012 року (а.с. 9) та договором купівлі продажу земельної ділянки від 08 жовтня 2013 року (а.с. 14). Відповідно до ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Відповідно до п. 2.1. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05 липня 2011 № 103, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Маючи намір здійснити реконструкцію частини житлового будинку з надбудовою, власницею якого є позивач, для отримання будівельного паспорту для проектування, реконструкції частки житлового будинку остання звернулась із заявою до Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради додавши до неї документи визначені законом, окрім згоди співвласника - відповідача, на забудову земельної ділянки. Листом Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради від 07 серпня 2019 року позивачу було відмовлено у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки та надано роз`яснення про необхідність надання згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову, засвідченої у встановленому законом порядку (а.с. 16). Вирішуючи даний спір, суд звертає увагу та те, що необхідність отримання згоди іншого співвласника на реалізацію прав відносно майна, зокрема здійснення реконструкцію частини житлового будинку з надбудовою, не можна вважати абсолютною, та, на думку суду, в кожному випадку повинно визначатись з урахуванням характеру можливих порушень інтересів такого власника. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обґрунтовуючи вимоги позовної заяви позивачем надано докази, які підтверджують право власності позивача на її частку будинковолодіння та земельної ділянки, а також відмова уповноваженого органу містобудування та архітектури - Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради. Проте в матеріалах справи відсутні докази, щодо ескізних намірів забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо) та докази того, враховуючи предмет спору, відповідність будівельно-технічним нормам вказаних ескізних намірів забудови (висновок експерта). Відсутні в матеріалах справи також докази того, що відповідач є співвласником іншої частини будинковолодіння та суміжної земельної ділянки. Не заявлялись позивачем клопотання про витребування таких доказів судом. Підсумовуючи наведене, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити у зв`язку з його недоведеністю.

Outcome: dismissed