Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-25 00:00:00

В січні\~2019\~року [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом до [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що не встиг своєчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а саме: у звязку з сімейними обставинами та хворобою, а також спадкоємці першої черги в останню мить вирішили, що вони не будуть приймати спадщину та щоб спадок достався позивачу, так як хотів дідусь. Просить ухвалити рішення про визначення додаткового строку, достатнього для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини [PERSON], після смерті [PERSON], померлого 24.05.2018 р. Зазначив, що судові витрати залишає за собою. До підготовчого судового засідання представник позивача не з'явилася, відповідно поданої письмової заяви просить розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити. Відповідачі у підготовче судове засідання також не з'явилися, згідно заяв, наявних в матеріалах справи, просять розгляд справи провести без їх участі, заперечень проти позову не має, проти задоволення позову не заперечують. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв'язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Судом встановлено, що 24.05.2018 р. помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [PERSON] І-ВЛ №632867, виданим Ізюмським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 04.06.2018 р. (а.с.13). Його дружина [PERSON] померла раніше 29.07.2017 року (а.с.14). Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS], що належала йому на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 24.06.2003, посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області та зареєстрованого в реєстрі за № 3606 (а.с.9,10). Факт родинних відносин підтверджується: повторним свідоцтвом про народження [PERSON], серія І-ВЛ №169017, виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Ізюмського міського управління юстиції Харківської області 07.02.2001 р., відповідний актовий запис №822 від 15.11.1984 р., в якому [PERSON] записаний батьком позивача (а.с.8); свідоцтвом про народження [PERSON], серія ІІ-ПА №533707, виданим 25.05.1964 р., відповідний актовий запис №689 від 25.05.1964 р., в якому [PERSON] записаний батьком [PERSON] - батька позивача (а.с.8). Відповідно до довідки від 26.11.2018, виданої лікарем [PERSON], [PERSON], [INFO], знаходився на амбулаторному лікуванні з 22.11.2018 по 26.11.2018 року, діагноз: гостре респіраторне захворювання (а.с.15). 03.12.2018 р. у звязку з необхідністю оформлення вказаної спадщини позивач звернувся до Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини після померлого дідуся [PERSON]. Листом завідувача Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області [PERSON] вих. №3805/02-17 від 04.12.2018 р. позивача було повідомлено про те, що він з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], який помер 24.05.2018 року, до нотаріальної контори не звертався, спадкова справа після його смерті не заводилась. Видати свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] нотаріальна контора не має можливості, так як пропущено строк на прийняття спадщини, у звязку з чим позивач має право звернутися до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с.12). Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов [PERSON] задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved