Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-23 00:00:00

В травні 2019 року позивач звернулась до суду з цим позовом, в якому просила постановити рішення, яким визнати за нею право власності в порядку спадкування на нерухоме майно, що складається з житлового будинку загальною площею 86,3 кв.м, житловою площею 48,2 кв.м з господарчими будівлями та спорудами, розташованого в [ADDRESS] , який рахується за [PERSON] , померлим [INFO] , спадщину після смерті якого прийняла [PERSON] , але не оформивши своїх спадкових прав померла [INFO] . Стислий виклад позицій позивача. Підставами звернення до суду стало те, що [INFO] в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області помер батько позивача [PERSON] , який постійно до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] . На момент смерті [PERSON] проживала та була зареєстрована його дружина [PERSON] , мати позивача, яка фактично прийняла спадщину після смерті чоловіка, батька позивача, письмової заяви про прийняття спадщини або відмову від неї остання до нотаріальної контори не подавала. Позивач зазначила, що інші спадкоємці за законом чи заповітом після смерті батька [PERSON] окрім неї самої та її матері відсутні. Її брат [PERSON] [INFO] помер, дітей у нього не було. 27.09.2017 в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області померла мати позивача [PERSON] , яка до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області та яка відповідно до дублікату заповіту, посвідченого секретарем Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області все своє майно де б воно не було та з чого б не складалось заповідала своїй дочці, позивачу [PERSON] , даний заповіт не змінено та не відмінено та зареєстровано у встановленому законом порядку. Позивач вказала, що вона прийняла спадщину після смерті матері шляхом подачі письмової заяви до Жмеринської районної державної нотаріальної контори. Інші спадкоємці після смерті матері відсутні. 13.04.2018 позивач отримала технічний паспорт на спадковий будинок в [ADDRESS] , а 25.04.2018 їй видали довідку, що реєстрація права власності на вищевказаний житловий будинок не проводилась. Станом на 13.04.2018 документи, що посвідчують право власності на земельну ділянку не видавались, проте після смерті [PERSON] саме позивач користується вказаною земельною ділянкою. При зверненні до Жмеринської районної державної нотаріальної контори з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено у видачі даного свідоцтва у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок, а тому позивач вимушена звернутись до суду з позовною заявою як спадкоємець за заповітом після смерті матері про визнання за собою права власності на будинок. Процесуальні дії, заяви та клопотання. 24.05.2019 ухвалою судді відкрито провадження призначено підготовче засідання на 07.08.2019. З Державного нотаріального архіву у Вінницькій області витребувано копію спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Витребувано з Жмеринської районної державної нотаріальної контори Вінницької області копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . 29.05.2019 з Жмеринської районної державної нотаріальної контори надійшла інформація про відсутність спадкової справи після [PERSON] 11.06.2019 з Державного нотаріального архіву у Вінницькій області надійшла відповідь про відсутність спадкової справи після смерті [PERSON] 07.08.2019, 30.08.2019 та 12.09.2019 розгляд справи було відкладено з об`єктивних причин. 05.09.2019 надійшла спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] , інформація щодо [PERSON] не надійшла, справа відкладена на 12.09.2019. 19.09.2019 надійшла інформація про відсутність спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] 24.09.2019 року представник позивача [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилась надала заяву, в якій позов підтримала, просила справу в підготовчому судовому засіданні розглянути у її відсутність та відсутність позивача. 24.09.2019 представник відповідача Браїлівської селищної ради в підготовче судове засідання не з`явився, представник відповідача в особі селищного голови Резедента В.Д. заздалегідь надав заяву, згідно якої позовні вимоги [PERSON] визнав повністю та справу просив розглянути без участі представника селищної ради. Оскільки сторони надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, то їх неявка в судове засідання, згідно з ч. 3 ст.211 ЦПК України, не перешкоджає розгляду справи. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно із частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, посилання на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] . вказані [PERSON] та [PERSON] (а.с.9). Згідно копії свідоцтва про шлюб серії 2489 [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 11.11.1947 року, після укладення шлюбу [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.10). Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] помер [INFO] в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області (а.с.11). Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] (а.с.12). [PERSON] померла [INFO] в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області, що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.13). [PERSON] все своє майно, з чого воно б не складалось та де б не знаходилось на випадок своєї смерті заповідала своїй дочці [PERSON] , що вбачається з копії дубліката заповіту 10.09.2007 року посвідченого секретарем Браїлівської селищної ради (а.с.14). Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкова справа після смерті [PERSON] зареєстрована в спадковому реєстрі під № 61354717, дублікат заповіту зареєстровано в Реєстрі під № 62277076 (а.с.15,16). Як вбачається з копії довідки виданої Жмеринською районною державною нотаріальною конторою від 10.04.2018 № 826/01-16 [PERSON] прийняла спадщину шляхом подачі заяви до Жмеринської районної державної нотаріальної контори та є спадкоємицею за законом після смерті [PERSON] (а.с.17). Замовником технічного паспорту на будинок в [ADDRESS] зазначена [PERSON] (а.с.18-22). Відповідно до копії КП ВООБТІ від 25.04.2018 № 131 станом відповідно до облікових даних станом на 31.12.2012 року технічна інвентаризація та реєстрація права власності на житловий будинок [ADDRESS] не проводилась (а.с.23). Як вбачається з копій довідок, виданих Браїлівською селищною радою Жмеринського району земельна ділянка в [ADDRESS] на якій розташований житловий будинок з господарчими будівлями, що належав [PERSON] рішенням селищної ради у приватну власність не передавалась, після смерті останнього земельною ділянкою користується дочка [PERSON] (а.с.25), мати якої [PERSON] до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] як і батько [PERSON] , з яким на момент смерті проживала та була зареєстрована дружина (а.с.26,27). Надати виписку з погосподарської книги по житловому будинку в [ADDRESS] немає можливості, будинок рахується за [PERSON] , який помер [INFO] . Інформація щодо видачі свідоцтва про право власності на його ім`я на вищевказаний житловий будинок відсутня, що вбачається з копії довідки Браїлівської селищної ради Жмеринського району від 06.05.2019 № 1403 (а.с.28). Рішенням від 21.05.2019 [PERSON] відмовлено у державній реєстрації права власності на житловий будинок в [ADDRESS] за [PERSON] (а.с.29). Постановою Жмеринської районної державної нотаріальної контори від 08.05.2019 № 828/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок розташований в [ADDRESS] після померлого [PERSON] , спадщину після якого прийняла за законом його дружина [PERSON] , але не встигнувши оформити своїх спадкових прав померла у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на будинок (а.с.30). Відповідно до звіту про технічне обстеження СПД [PERSON] будинку в [ADDRESS] , стан будинку задовільний (а.с.31-44). Вартість будинку становить 79 758,00 грн., що вбачається зі звіту про визначення ринкової вартості житлового будинку (а.с.45-57). Як вбачається з копії спадкової справи № 491/2017 до майна померлого [INFO] [PERSON] , позивач подала заяву до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка при житті залишила заповіт. Інші спадкоємці відсутні (а.с.86-92). Вказані докази суд приймає до уваги, так як вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані в порядку встановленому законом і ніким не оспорюються. До вищевказаних цивільних правовідносин, слід застосовувати нормативно-правові акти на час їх виникнення та продовження. Суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки він ґрунтується на законі, відповідач позов визнав повністю і визнання ним позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Також суд враховує, що відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилась не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Згідно ст. 9 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) Здатність мати цивільні права і обов`язки (цивільна правоздатність) визнається в однаковій мірі за всіма громадянами Української РСР та інших союзних республік. Правоздатність громадянина виникає в момент його народження і припиняється в момент смерті. Статтею 548 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) визначено, що для отримання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. При цьому згідно ст.549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч.ч. 2, 4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті. Відповідно до п.11 ч. 1 ст.346 ЦК України право власності припиняється у разі смерті власника. Згідно із ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Оскільки вищезазначені обставини визнані сторонами, то у відповідності до частини 1 ст. 82 ЦПК України, вони не підлягають доказуванню. Судові витрати слід залишити за позивачем, як вона того просила. На підставі викладеного,

Outcome: approved