Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-17 00:00:00

Державна екологічна інспекція у Вінницькій області звернулася до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства, в якому просить: стягнути з [PERSON] на рахунок держави (УК у Ямпільському районі/с.Качівка, 24062100, Код ЄДРПОУ 37840876, Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, р/р 33118331002728 (призначення платежу: за порушення природоохоронного законодавства) суму збитків завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства 136404 гривні 31 копійку, а також судові витрати у розмірі 2046,06 грн. на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (отримувач: Держекоінспекція у Вінницькій області, Код ЄДРПОУ 37979894, р/р 35213059081122, в Держказначейській службі України, м. Київ МФО 820172). На обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що на адресу Державної екологічної інспекції у Вінницькій області надійшов лист в.о.директора ДП «Тульчинське ЛМГ» від 24.10.2018 №931 із матеріалами Ямпільського ВП щодо незаконної рубки дерев в кількості 31 шт. різних порід та діаметрів в кварталі 18 виділ 4 в захисних лісових насадженнях (ліси протиерозійні) Ямпільської дільниці ДП «Томашпільський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» на території Качківської сільської ради Ямпільського району Вінницької області, вчиненої [PERSON] , для притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП. За результатами розгляду отриманих матеріалів відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення №009377 від 15.02.2019 за здійснення самовільної порубки дерев (дозвільні документи на порубку дерев відсутні). Дане правопорушення підтверджується особистим поясненням правопорушника від 28.08.2018. Згідно протоколу винесена постанова №04/65 від 18.02.2019 про закриття справи відносно [PERSON] у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення, визначеного ст.38 КУпАП. Однак, закриття адміністративної справи відносно відповідача не звільняє його від цивільно-правової відповідальності, передбаченої ст.ст.67, 69 Лісового кодексу України. Вказані дії (незаконна порубка дерев) є порушенням ст.10 ЗУ «Про рослинний світ» та ст.ст.67, 69 Лісового кодексу України. Своїми діями [PERSON] наніс державі збитків, заподіяних внаслідок незаконної порубки дерев на суму 136404,31 грн. Розрахунок збитків здійснено у відповідності з додатком №1 до Постанови КМУ від 23.07.2018 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяну лісу». Також незаконна порубка 31 дерева різних порід на території Качківської сільської ради Ямпільського району Вінницької області підтверджується актом проведеної перевірки представників ОЗЛ ДП «Тульчинське ЛМГ». Було складено перелікову відомість пнів незаконної різки дерев із зазначенням кількісного показника зрізаних дерев. Слідчим Ямпільського ВП було допитано свідків по справі, яким було відомо про обставини справи і які підтвердили факт порубки дерев відповідачем. 16.04.2019 на адресу відповідача було направлено претензію щодо надання можливості в добровільному порядку відшкодувати державі збитки в розмірі 136404,31 грн. та запропоновано до 15.05.2019 направити копію квитанції на підтвердження сплати зазначеної суми в претензії. Однак, відповідач в добровільному порядку відмовився відшкодовувати збитки державі заподіяні порушенням вимог природоохоронного законодавства. 30 вересня 2019 року ухвалою судді відкрито спрощене позовне провадження у даній справі. Призначено судове засідання розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження на 18 жовтня 2019 року на 11 годину 00 хвилин. Визначено строк відповідачеві для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження шість днів з дня вручення ухвали. Встановлено відповідачу 15-денний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі для подачі до суду відзиву на позовну заяву. Роз`яснено відповідачу, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Сторони у судове засідання не з`явилися. Про дату та час проведення судового засідання повідомлялися належним чином, однак не викликалися. Відповідач [PERSON] відзив на позовну заяву не подав. Відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України суд розглянув справу за відсутності сторін, на підставі наявних доказів. У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін по справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. Заяви, клопотання: клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції (а.с.36), клопотання представника позивача про поновлення пропущеного процесуального строку на подачу клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та про розгляд справи в порядку загального позовного провадження (а.с.37). Інші процесуальні дії у справі: відкриття спрощеного провадження у справі та призначення судового засідання для розгляду справи по суті на 18 жовтня 2019 року на 11 годину 00 хвилин (а.с.29-33), вирішення клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції (а.с.38-39), вирішення клопотання представника позивача про поновлення пропущеного процесуального строку на подачу клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та про розгляд справи в порядку загального позовного провадження (а.с.40-41), про що постановлено ухвали окремими процесуальними документами. Судом встановлені такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини: Із досліджених судом письмових доказів - копії повідомлення ДП «Тульчинське ЛМГ» вих.№931 від 24.10.2018 (а.с.7) судом встановлено, що ДП «Тульчинське ЛМГ» виявлено факт самовільної порубки 31 дерева у кварталі 18 виділ 4. Із копії перелікової відомості пнів незаконної рубки в кварталі 18 виділ 4 в ДП «Томашпільський райагроліс» в обхід №21 від 28.08.2018 (а.с.8) судом встановлено, що в кварталі 18 виділ 4 в ДП «Томашпільський райагроліс» в обході №21 вирубано 31 дерево. Із копії протоколу №009377 про адміністративне правопорушення від 15.02.2019 (а.с.9) судом встановлено, що відносно відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.65-1 КУпАП, ст.ст.105, 107 Лісового кодексу України за те, що в серпні 2018 року він здійснив знищення захисних лісових насаджень, а саме здійснив незаконну порубку дерев в кількості 31 шт. різних порід та діаметрів в кварталі 18 виділ 4 в захисних лісових насадженнях (ліси протиерозійні) Ямпільської дільниці ДП «Томашпільський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» на території Качківської сільської ради Ямпільського району Вінницької області. Дозвільні документи на право порубки дерев відсутні. Із копії постанови про закриття справи №04/65 від 18.02.2019 (а.с.10) судом встановлено, що справу про адміністративне правопорушення, яке вчинив [PERSON] закрито. Копію постанови направлено на адресу [PERSON] 19.02.2019 за вих.№752/04. Справа закрита із застосуванням ст.38 КУпАП, тобто пропуском строків накладення адміністративного стягнення. Із копії претензії вих.№1833/04 від 15.04.2019 (а.с.11) судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області на адресу [PERSON] направлено претензію про добровільне відшкодування завданих збитків державі у сумі 136404,31 грн. Із копій розрахунків розмірів лісопорушення та заподіяння шкоди у кварталі 18 виділі 4 (а.с.12, 13) судом встановлено, що розмір збитку за незаконну порубку дерев в кількості 31 шт. становить 136404 грн. 31 коп. Із копії акту від 28.08.2018 (а.с.14) судом встановлено, що мав місце факт незаконної порубки 31 дерева різних порід (здійснення заходів без наявності лісорубного квитка та попереднього погодження заходів поліпшення санітарного стану лісів) в кварталі 18 виділ 4, площею 5,0 га., чим завдано шкоди лісу на суму 136404,12 грн. Вимірювання пнів здійснювалося клеймовою рулеткою, яка пройшла сертифікацію (повірку) в ДП «Вінницький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації». Із копії загальної відомості по кількості пнів та загальна кубатура (а.с.15) судом встановлено, що загальна кількість пнів становить 31 шт. кубатурою - 23,962 метрів кубічних. Із копії пояснювальної від 28.08.2018 (а.с.16) судом встановлено, відповідач без лісорубного квитка здійснив підготовчі роботи у кварталі 18 виділі 4, прочистив дорогу та провів заготівлю деревини, яка підлягала рубці згідно перелікової відомості, санітарно-вибірна рубка 2018 року. Тобто судом встановлено, що відповідач визнав факт проведеної ним рубки дерев без лісорубного квитка. Із копії листа начальника Ямпільського ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області вих.№5879/227/01-2018 від 14.09.2018 (а.с.17) судом встановлено, що відповідач зрізав дерева, які згідно актів паталогічного обстеження були сухими та згідно вибіркової відомості підпадали вибірковій санітарній рубці, а тому в діях відповідача відсутні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, так як істотної шкоди лісу завдано не було, що є кваліфікуючою ознакою даного виду злочину. В діях відповідача вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП, рішення по якому приймають згідно ст.241 КУпАП - органи лісового господарства. Із копій письмових пояснень [PERSON] та [PERSON] від 03.09.2018 (а.с.18, 19), [PERSON] від 07.09.2018 (а.с.21), [PERSON] від 04.09.2018 (а.с.22) встановлено, що відповідач здійснив порубку дерев без погодження ДП «Тульчинське ЛМГ» та без лісорубного квитка. Із копії письмового пояснення [PERSON] від 04.09.2018 (а.с.20) встановлено, що він дійсно працює лісником обходу №21, до якого входить населений пункт села Качківка Ямпільського району Вінницької області, а саме при під`їзді зі сторони м.Ямпіль [ADDRESS] праворуч розташована земельна ділянка лісу виділ №4 квартал 18, яка підлягає вибірковій санітарній рубці. У зв`язку із цим було проведено організаційні заходи, та дерева, які підлягали рубці були виділені, а саме проклеймовані, для подальшого їх вирізування з оформленням лісорубного квитка. У зв`язку із погодними умовами, а саме дощами він не уточнив чи наявний лісорубний квиток та почав підготовку ділянки до санітарної рубки, при цьому розчистив під`їздні шляхи в ділянку, зрізавши при цьому певну кількість дерев, тільки тих, які були позначені і підлягали вирізці. 28.08.2018 на вищевказану ділянку приїхали працівники Тульчинського ЛМГ разом із керівництвом Томашпільського райагролісу, де вказали йому, що проводити підготовчі роботи до вирізки без квитка не можна. Вказав, що він ніякого умислу на проведення незаконної порубки не мав. Дослідивши усі докази, що є у справі в їх сукупності, суд вважає встановленим, що неправомірними діями відповідача завдано майнової шкоди навколишньому природному середовищу і між сторонами існують спірні цивільні правовідносини, що виникли внаслідок заподіяння майнової шкоди та обов`язку відшкодувати завдані збитки особою, яка завдала такої шкоди. Відповідно до ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст.13 Цивільного кодексу України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Згідно із ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Згідно зі ст.10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Відповідно до ст.69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] здійснив рубку дерев в кількості 31 штук різних порід та діаметрів в кварталі 18 виділ 4 в захисних лісових насадженнях без спеціального дозволу - лісорубного квитка або лісового квитка, що видається безоплатно. Тобто судом встановлено, що відповідачем здійснено незаконну вирубку дерев у вищевказаній кількості та території, що призвело до нанесення державі збитків, заподіяних внаслідок незаконної порубки дерев. Відповідно до п.6.11, 6.17 Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України №249 від 22.11.2018 - Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань має право розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, та пред`являти претензії, вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачами та відповідачами в судах. Розрахунок збитків здійснено у відповідності з додатком №1 до Постанови КМУ від 23.07.2018 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяну лісу». Згідно ч.1ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Статтею 105 Лісового Кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно із ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Несплата відповідачем шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, призводить до ненадходження до бюджету коштів, необхідних для забезпечення функцій Держави, визначених Конституцією України, та відповідно завдає шкоди інтересам держави. Тому, враховуючи те, що внаслідок порушення відповідачем природоохоронного законодавства, яке полягало у незаконній порубці дерев, завдано шкоду навколишньому природному середовищу, яка відповідачем у добровільному порядку не відшкодована, суд дійшов висновку, що з відповідача слід стягнути на рахунок держави 136404,31 грн. шкоди, завданої державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. Оскільки позовні вимоги задоволено у повному обсязі, судові витрати, понесені позивачем і документально підтверджені - копіями платіжних доручень №708 від 26.12.2018 (а.с.1), №709 від 26.12.2018 (а.с.2), №402 від 16.09.2019 (а.с.3), за правилами ст.141 ЦПК України підлягають відшкодуванню із відповідача на користь позивача у сумі 2046,06 грн.

Outcome: approved