Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-18 00:00:00

В січні 2019 року ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулось до суду з позовом у якому просить стягнути з [PERSON] заборгованість за необліковану електричну енергію. Позовні вимоги мотивує тим, що 21 жовтня 2016 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення ПКЕЕН: пошкодження пломб Держспоживстандарту, пломби мають сліди від перепломбування стороннім предметом, пошкоджена пломба електропередавальної організації - на пломбі присутні сліди клею, на підставі чого було складено акт № 048923. У відповідності до вказаного акту відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН. Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно до п.п. 3.3, 3.4 Методики за формулою 3.1, нарахована сума становить 11 573,49 грн. Однак, станом на 01 січня 2019 року заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН № 048923 відповідачем не сплачена. Ухвалою суду від 07 лютого 2019 року, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву. У встановлений судом строк відповідач, а саме в березні 2019 року, подав відзив на позов, з якого вбачається, що позовні вимоги ним не визнаються, виходячи з наступного. Так, акт № 047958 є складеним неправомірно, оскільки в ньому не вказано дату останньої повірки лічильника. Крім того, до позовної заяви додано договір № 10470310714 від 21 червня 2016 року, нарахування заборгованості здійснено за період з 04 серпня 2013 року по 03 серпня 2018 року. Виходячи з поданих документів не зовсім зрозуміла позиція позивача щодо нарахування заборгованості за період, який передував заключенню договору про користування електричною енергією. Крім того, позов пред`явлено з порушенням строків позовної давності, яку і просить застосувати. В березні 2019 року позивач подав до суду відповідь на відзив, де зазначає, що головним письмовим доказом у даній справі є акт про порушення ПКЕЕН № 048795 від 03 серпня 2016 року, який складений відповідності до вимог законодавства. Щодо проведення останньої повірки лічильника, то у акті про порушення зазначається дата останньої повірки електролічильника тип НІК 2102-02, встановленого за адресою складання акту, а саме перший квартал 2012 року, а тому строки періодичної повірки електролічильника не пропущені, акт складено правомірно із додержанням вимог Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики. Крім того, заява відповідача про застосування строків позовної давності не підлягає до задоволення, оскільки строк позовної давності розпочався 21 жовтня 2016 року, на наступний день коли сплив останній день терміну, обсягом в 30 календарних днів, який був наданий відповідачу для оплати заборгованості за актом про порушення. В квітні 2019 року відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначив, що матеріали справи не містять доказів складення акту пломбування. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, сторони в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як зазначено в п. 9 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. У квартирах або інших об`єктах побутового споживача, розташованих за однією адресою, встановлюється один засіб обліку незалежно від кількості господарських будівель. Пунктом 48 Правил передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 2 Правил, самовільне підключення це споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Згідно п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Судом встановлено, що 03 серпня 2018 року представниками постачальника електричної енергії ПАТ «Київенерго» електромонтерами Ковальчук С.П., Василенко О.О. та Березанським Р.А. , складено акт про порушення № 048795 з якого вбачається, що [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] порушив ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 10; 4, 42 ПКЕЕН, пошкоджені пломби Держспоживстандарту та заводу виробника, пломби мають сліди від перепломбовування стороннім предметом та чітко виражені сліди механічного впливу (а.с. 23). 03 вересня 2016 року було складено акт технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження апломб у побутового споживача, на підстав чого було виявлено порушення цілісності приладу обліку або пломб на ньому, чим порушено ПКЕЕн, прилад обліку направлено на експертизу (а.с. 24). 03 серпня 2016 року було складено акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) № 048795, відповідно до якого для усунення порушень виконано заміну лічильника за адресою: [ADDRESS] (а.с. 25). Згідно акту № 1359 про проведення експертизи від 08 серпня 2016 року, за результатами експертизи лічильник № 4991026, дата повірки - I/12, визнано непридатним до подальшої експлуатації, внаслідок пошкодження пломб Держспоживстандарту та заводу виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника (а.с. 27). Згідно п. 53 Правил, постачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Листом № 030/34-2651 від 11 серпня 2016 року, [PERSON] повідомлено про проведення засідання комісії з розгляду актів порушень 21 вересня 2016 року об 11 год. 15 хв., на якій буде розглянуто складений відносно нього акт про порушення ПКЕЕН № 048795 від 03 серпня 2016 року (а.с. 32). 21 вересня 2016 року комісією № 1 з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН, за участі [PERSON] складено протокол № 2179 від 21 вересня 2016 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 048795 від 03 серпня 2016 року з якого вбачається, що споживач на об`єкті по [ADDRESS] порушив ПКЕЕ, а саме виявлено пошкоджені пломби Держспоживстандарту та заводу-виробника - пломби мають сліди від пере пломбування стороннім предметом та чітко виражені сліди механічного впливу (а.с. 36). Крім того, було складено розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 03 серпня 2016 року №048795, згідно якого вартість необлікованої електричної енергії становить 11 573,49 грн., про що і повідомлено споживача (а.с. 34-35). За правилами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що рахунок, здійснений позивачем, відповідає вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, зазначений розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом № 048795 від 03 серпня 2016 року суд вважає правильним. Що стосується заяви відповідача про застосування до даного позову наслідків спливу строку позовної давності, суд виходить з наступного. Згідно із ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно із ч. 3 та 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Із вказаним позовом до [PERSON] позивач звернувся до суду 31 січня 2019 року, а заборгованість просить стягнути за період з 04 серпня 2013 року по 03 серпня 2016 року, тобто за період з 04 серпня 2013 року по 30 січня 2016 року позов пред`явлено з порушенням трирічного строку позовної давності, що є підставою для відмови у позові в цій частині. Враховуючи ті обставини, що відповідачем заявлено вимогу про відмову у позові з підстав пропуску строків позовної давності щодо стягнення заборгованості за період з 04 серпня 2013 року по 30 січня 2016 року, суд вбачає в цій частині в позові відмовити. У частині визначення заборгованості відповідача перед позивачем за період з 31 січня 2016 року по 03 серпня 2016 року судом проведено розрахунок, відповідно до якого встановлена заборгованість за вказаний період у розмірі 3 835,47 грн., яку необхідно стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: partial