Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-27 00:00:00

В серпні 2020 року [PERSON] (надалі - позивач) звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до [PERSON] (надалі - відповідач-1) [PERSON] (надалі - відповідач-2), про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позивач просить суд стягнути з [PERSON] (реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] ) на користь [PERSON] (реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] ) 30937 (тридцять тисяч дев`ятсот тридцять сім) грн. 20 коп. майнової шкоди та 4735(чотири тисячі сімсот тридцять п`ять) грн. 20 коп. майнової шкоди. Підставою позову є залиття квартири позивача. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи. Відповідач правом на подання відзиву не скористався. В судовому засіданні, яке відбулось 28 травня 2021 року представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити, зазначив про те, що не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, заяв та клопотань не подавали, про причини неявки суд не повідомили. Відповідно до положень ч.1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів для розгляду справи по суті, а також те, що представник позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Заслухавши вступне слово учасника справи, з`ясувавши предмет та підстави позову, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Відповідно до копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно, індексний номер [NUMBER] від 07.07.2014, квартира за адресою: [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] . Відповідно до копії інформаційної довідки №165913473 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, виданої станом на 08 травня 2019 року, власником квартири за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, серії та номер [NUMBER] , виданого 25 червня 2014 року. Відповідно до копії інформаційної довідки №165909051 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, виданої станом на 08 травня 2019 року, власником квартири за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, серії та номер [NUMBER] , виданого 25 червня 2014 року. 11 червня 2018 року комісією, в складі управителя будинку [PERSON] , інженера УК «ЛАД» [PERSON], складено акт про те, що 09.06.2018 року відбулось затоплення квартири [ADDRESS] . Відповідно до змісту вказаного акта, квартира, власником якої є [PERSON] , розташована на дев`ятнадцятому поверсі тридцяти двох поверхового житлового будинку. Комісією встановлено, що в кухні та коридорі квартири [ADDRESS] є залиття стін та стелі, а саме: стіна на кухні біля каналізаційного стояка 1 кв.м., стеля на кухні 1, 2кв.м., стіна на коридорі біля сантехнічного вузла 1 кв.м., стіна біля балкону 0,80 кв.м. Залиття в квартирі [ADDRESS] виникло внаслідок пошкодження квартирного трубопроводу холодного водопостачання в квартирі [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] . Позивач у позовній заяві зазначає про те, що протягом 2017-2018 років в квартирі позивача, біля стояка, що розташований в кухні - систематично відбувалось залиття. Причину цього систематичного затоплення вдалось з`ясувати лише шляхом огляду усіх квартир, розташованих поверхами вище від квартири [ADDRESS] . Відповідно до копії акта про залиття аварію, що трапилася на системі каналізації від 04 грудня 2018 року, складеного комісією в складі: управителя будинку [PERSON] , представника квартири [ADDRESS] за довіреністю [PERSON] , встановлено що в кухні квартири [ADDRESS] є залиття стелі та стін, а саме: стіна на кухні біля каналізаційного стояка (площею 2 м2), яка внаслідок довготривалого протікання (затоплення) розмокла і в місці де відбувалось скупчення води утворився отвір в гіпсокартоні; стеля на кухні площею 1,2 м2, на якій внаслідок довготривалого протікання (затоплення) відбулось здуття гіпсокартону, набрались води гіпсокартонні шви, частково стеля змінила колір з білого на жовтий, утворились жовті плями з розводами і частина стелі покрилась грибком, який прогресує в збільшенні площі. Відповідно до змісту вказаного акта, залиття в квартирі [ADDRESS] сталось внаслідок неправильного монтажу сантехнічних комунікацій, які знаходяться в квартирі [ADDRESS] , що спричинило затікання. За результатами складання акта, власнику квартири [ADDRESS] було рекомендовано провести правильний монтаж сантехнічних комунікацій. Позивач зазначає про те, що після ремонту сантехнічних комунікацій, які знаходяться в квартирі [ADDRESS] , залиття квартири позивача в місці стояка, що знаходиться на кухні одразу припинилось. Позивач, звернулася до експертної установи TOB «Київський експертно-дослідний центр», щодо проведення будівельно-технічного експертного дослідження об`єкта: квартири [ADDRESS] . Відповідного до висновку №14936 будівельно-технічного експертного дослідження, складеного 20 липня 2020 року, судовим експертом Комашко Романом Вікторовичем , розмір матеріальної шкоди, що завдана внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у відповідності до копії Акта про залиття аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого або холодного водопостачання від 11.06.2018 року становить 30937, 20 (тридцять тисяч дев`ятсот тридцять сім) гривень 20 копійок, з урахуванням ПДВ. Відповідного до висновку №14935 будівельно-технічного експертного дослідження, складеного 17 липня 2020 року, судовим експертом Комашко Романом Вікторовичем , розмір матеріальної шкоди, що завдана внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у відповідності до копії Акта про залиття аварію, що трапилася на системі каналізації від 04.12.2018 року становить 4735,20 (чотири тисячі сімсот тридцять п`ять) гривень 20 копійок, з урахуванням ПДВ. Оцінка суду. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Факт залиття квартири, власником якої є позивач, з вини відповідачів підтверджується актом комісії про залиття від 11.06.2018 року, яким встановлено, що затоплення квартири позивача відбулось через пошкодження трубопроводу холодного водопостачання власника квартири [ADDRESS] , що належить відповідачу-1. Крім цього, Актом комісії про залиття аварію, що трапилася на системі каналізації від 04.12.2018 року, встановлено, що залиття в квартирі [ADDRESS] сталось внаслідок неправильного монтажу сантехнічних комунікацій, які знаходяться в квартирі [ADDRESS] , що належить відповідачу-2. Відповідного до висновку №14936 будівельно-технічного експертного дослідження, складеного 20 липня 2020 року, судовим експертом Комашко Романом Вікторовичем , розмір матеріальної шкоди, що завдана внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у відповідності до копії Акта про залиття аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого або холодного водопостачання від 11.06.2018 року становить 30937, 20 (тридцять тисяч дев`ятсот тридцять сім) гривень 20 копійок, з урахуванням ПДВ. Відповідного до висновку №14935 будівельно-технічного експертного дослідження, складеного 17 липня 2020 року, судовим експертом Комашко Романом Вікторовичем , розмір матеріальної шкоди, що завдана внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у відповідності до копії Акта про залиття аварію, що трапилася на системі каналізації від 04.12.2018 року становить 4735,20 (чотири тисячі сімсот тридцять п`ять) гривень 20 копійок, з урахуванням ПДВ. Згідно з частиною першою статті 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст. 77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до частини другої статті 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Разом з цим вину у завданні шкоди позивачу відповідачами не спростовано. Також судом враховано, що відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Встановивши, що позивач довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, суд дійшов висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. Відповідачі не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, відзиву на позовну заяву не надали, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляли та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є процесуальний обов`язкок відповідачів, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Розподіл судових витрат. Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу та витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. Приписами ст. 141 ЦПК України унормовано, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Позивачем у позовній заяві зазначено про понесення витрат на сплату судового збору у розмірі 840,80 грн., на проведення експертного дослідження в розмірі 10500,00 грн. та витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 8000,00 грн. На підтвердження вказаних витрат позивачем надано копії договорів про надання правової допомоги, додаткових угод, актів виконаних робіт, меморіальних ордерів, актів приймання-здачі наданих послуг, які суд приймає як належні, допустимі, достовірні, а в своїй сукупності достатні для підтвердження витрат пов`язаних з розглядом справи. Позовні вимоги задоволені в повному обсязі, а тому витрати, пов`язані з розглядом справи потрібно покласти на відповідачів у пропорційному розмірі.

Outcome: approved