Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-22 00:00:00

В січні 2018 року до суду надійшов вищезазначений позов, в якому позивач просив: стягнути із [PERSON] вартість безобліково використаної електроенергії в розмірі 9 940,60 грн. та сплачений ним судовий збір. В обгрунтування позову зазначав, що технічною перевіркою 27.07.2017 року працівниками енергопостачальника було виявлено порушення Правил користування електричною енергією затверджених Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі ЖЕКу з порушенням схеми обліку та за підсумками складно акт № К 034764. Згідно п. 53 Правил користування електричною енергією та у відповідності з пп. 5 п. 3.1, п.п. 3.2, 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 року [PERSON] нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 9 640,60 грн. Відповідач відзиву до суду не надав. 27.02.2018 року відкрите провадження у справі та призначений розгляд справи без повідомлення учасників справи. 26.03.2018 року у справі призначене судове засідання. 23.04.2018 року в судове засідання сторони не зявились, про час та місце розгляду повідомлялись належним чином. Зокрема, відповідачу надсилались повістки за адресою його реєстрації: вул. Миру, буд. 27, с. Дрозди, Білоцерківський район. Представник позивача звернувся до суду із заявою в якій позов підтримав. Відповідач причини неявки суду не повідомив, заяв та клопотань про відкладення не надавав. Зважаючи на викладене та положення ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд проводив розгляд справи на підставі наявних доказів із винесенням заочного рішення по справі. В ході судового засідання суд дослідив матеріали справи та встановив наступне. 10.07.2017 року між сторонами укладений договір про користування електричною енергією побутовими споживачами. За умовами договору: він укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення (п. 29 договору), відповідач зобовязався дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією (п. 11 договору). 27.07.2017 року контролером [PERSON], водієм [PERSON] складений акт про порушення № К 034764. Згідно зазначеного акту відповідач порушив п. 48 ПКЕЕН, а саме: пошкодження матеріалу для пломбування засобів обліку енергопостачальною організацією, на шафі обліку пошкоджене вушко, на якому закріплена пломба енергопостачання; самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, з порушенням схеми обліку відкритим способом; з клем ввідного автомата змонтовано позаоблікове підключення електропроводки будинку. Акт складений в присутності квартиронаймача [PERSON], яка в акті зазначила: що не було світла хазяїн сам підключив світло, власник будинку [PERSON]. 21.08.2017 року відбулось засідання по розгляду акту про порушення № К 034764, за результатами якого комісією ПрАТ «Київобленерго» вирішено провести розрахунок акту згідно п. 42 ПКЕЕн, п. 3.1.5 Методики за величиною розрахункового добового споживання згідно Методики по перерізу за період 171 днів з 07.02.2017 року по 27.07.2017 року. Цього ж дня, відповідачу розяснено, що він може оскаржити рішення комісії протягом десяти днів з дня вручення протоколу засідання. Зазначені обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами. На момент виникнення відносини, що виникли між сторонами регулювались Законом України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 року, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року, Правилами користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року. Відповідно до ч. 3 ст. 2 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» норми цього Закону застосовуються з урахуванням особливостей, встановлених законами, що регулюють відносини у сферах постачання та розподілу електричної енергії і природного газу, постачання теплової енергії, централізованого постачання гарячої води, централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Договір про користування електричною енергією (далі - договір) вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін (п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року). Згідно п. 1 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов'язаний укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. (висновок Верховного суду викладений у постанові від 14.02.2018 року у справі № 462/6393/15-ц). Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Згідно до аб. 3 п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року енергопостачальник має право: перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження (аб. 1 п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року). Відповідно до аб. 5 п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією; Згідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Як встановлено судом, відповідачем допущено порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року, а саме: пошкодження матеріалу для пломбування засобів обліку енергопостачальною організацією, на шафі обліку пошкоджене вушко, на якому закріплена пломба енергопостачання; самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, з порушенням схеми обліку відкритим способом; з клем ввідного автомата змонтовано поза облікове підключення електропроводки будинку. За зазначене порушення, рішенням ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2017 року відповідачу нараховано суму збитків в розмірі 9 940,60 грн. Таким чином, за викладених обставин, враховуючи те, що рішення ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2017 року відповідачем не оскаржувалась, розрахунок нарахованих йому збитків він не спростував, суд дійшов висновку, що вимоги позивача обгрутовані та ґрунтуються на законі, відтак позов слід задовольнити. Водночас, на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути 1 762 грн. судових витрат, що складаються із судового збору. Одночасно, суд розяснює, що відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. На підставі викладеного та

Outcome: approved