Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-22 00:00:00

До Богунського районного суду м. Житомира звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок пожежі та залиття квартири. В обґрунтування позовних вимог вказала, що вона є власником квартири [ADDRESS]. В квартирі № 61, що поверхом вище проживав [PERSON], але власником квартири є [PERSON]. 14.09.2015 р. у квартирі [ADDRESS], де знаходився [PERSON], сталася пожежа внаслідок якої [PERSON] помер. Для гасіння пожежі викликалася служба з надзвичайних ситуацій яка ліквідувала пожежу але внаслідок ліквідації пожежі та затікання води, її майну у квартирі було завдано ушкодження. У звязку з тим, що [PERSON] відмовилася відшкодувати завдані їй збитки, вона просить стягнути з відповідачки на її користь завдану матеріальну шкоду в розмірі 20\~000 грн. та 50 000 грн. завданої моральної шкоди. У судовому засіданні представник позивачки наполягав на задоволені позовних вимог. Відповідачка та її представник не заперечуючи самого факту заподіяння шкоди внаслідок пожежі та залиття квартири, заперечували проти заявлених позовних вимог. Судом встановлено. Згідно пенсійного посвідчення на імя [PERSON], 05.12.1959 р. н. та технічного паспорта на квартиру [ADDRESS], свідоцтва про право власності на житло № 31112 від 12.03.1999 р., вказана квартира належить [PERSON]. (а. с. 17-20). За змістом акту обстеження від 15.09.2015 р. квартири [ADDRESS], складеного майстрами технічних дільниць [PERSON], [PERSON], [PERSON] свідчить, що внаслідок затоплення квартири деформовані меблі у житловій кімнаті, на кухні відклеїлися шпалери, зі стін та стелі відшорошилась шпакльовка, замокли кухонні меблі, в санвузлі пошкоджена стеля, відклеїлися багети, у коридорі замокли шпалери, відклеїлися плінтуса. (а. с. 14). Позивачкою, в якості доказів заподіяння їй матеріальної шкоди, додано до матеріалів справи копії (оригінали оглянуті у судовому засіданні) квитанцій щодо придбання нею ліків на будівельних матеріалів. (а. с. 33, 87-90). Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. В квартирі № 61, що поверхом вище проживав [PERSON], але власником квартири є [PERSON]. 14.09.2015 р. у квартирі [ADDRESS], де знаходився [PERSON] сталася пожежа внаслідок якої [PERSON] помер. Для гасіння пожежі викликалася служба з надзвичайних ситуацій яка ліквідувала пожежу але внаслідок ліквідації пожежі та затікання води, її майну у квартирі було завдано ушкодження. У звязку з тим, що [PERSON] відмовилася відшкодувати завдані збитки, [PERSON] просить стягнути з [PERSON] на її користь завдану матеріальну шкоду в розмірі 20\~000 грн. та 50 000 грн. завдану моральну шкоду. Як доказ заподіяння матеріальної шкоди, [PERSON] надано квитанції щодо придбання нею ліків та будівельних матеріалів. (а. с. 33-34, 87-90). Разом з тим суд, аналізуючи надані докази (квитанції, товарні чеки), вважає, що надані докази можуть бути визнані частково допустимими, так як, на думку суду не мають прямого призначення щодо ліквідації наслідків залиття квартири. Так, позивачкою надані чеки на придбання ліків «Экватор» на суму 318 грн., «Адвокард», «Валідол» та інш. на суму 116 грн. 67 коп. та інще. Враховуючи, що [PERSON] згідно довідки МСЕК від 28.01.2013 р. з 20.12.2012 р. визнана інвалідом ІІІ групи (а. с. 17), на думку суду не можна вважати придбання вказаних ліків як наслідок перенесеного захворювання яке було викликано саме затопленням її квартири. Крім того, аналізуючи товарні чеки щодо придбання будівельних матеріалів, на думку суду, ряд з них, не мають прямого призначення щодо ліквідації наслідків залиття квартири а саме: стільці, натяжна стеля за виключенням чеку від 18.12.2015 р. на придбання шпалер, клею, багет на суму 1\~593 (одної тисячі пятсот девяносто три грн.) 00 коп. (а. с. 89). Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно п. п. 7., 11. «Правил користування приміщеннями житлових будинків» затверджених постановою кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 р. N 572 (далі правил) власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян… Власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Виходячи із змісту статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно положень статті 1167 Цивільного кодексу України, моральна (немайнова) шкода, заподіяна громадянину діяннями іншої особи, яка порушила його законні права, відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини. За змістом п. З ч. 2 статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. При цьому моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Окрім того, відповідно до приписів статті 1163 ЦК України фізична особа, життю, здоров'ю або майну якої загрожує небезпека, має право вимагати її усунення від того, хто її створює. Щодо відшкодування моральної шкоди, свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що залиття її квартири сталося не вперше. Щоразу відповідачі своєчасно не закривають водорозбірні крани в своїй квартирі, через що відбувається залиття її квартири. Жодного разу відповідачі шкоду не відшкодовували. Більш того свою провину відповідачі взагалі не визнають. Cуд, враховує обставини справи, особу відповідачки, що фактично не вона була винна у пожежі та затоплені квартири, досягла пенсійного віку, понесла втрату рідного брата, а також, на думку суду, позивачкою не доведено нанесення їй моральної шкоди саме від дій [PERSON], тому у задоволенні позовних вимог, а саме відшкодуванні моральної шкоди слід відмовити. Суд вважає, що з відповідачки на користь позивачки належить стягнути спричинену матеріальну шкоду внаслідок пожежі у розмірі 1 593 (одної тисячі пятсот девяносто три грн.) 00 коп. та судовий збір на користь держави у сумі 551 грн. (пятсот пятдесят одна грн.) 20 коп. На підставі вищенаведеного,

Outcome: partial