Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-26 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області надійшла заява [PERSON] , заінтересована особа: орган опіки та піклування Березанської міської ради Київської області, Хатян Олександр Вікторович, про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна. Заява обґрунтована тим, що [PERSON] , [INFO] , є сином заявниці від першого шлюбу та з народження страждає на хронічне психічне захворювання (ДЦП), є інвалідом І групи та перебуває на «Д» обліку у лікаря-психіатра в Березанській міській лікарні Київської області. Внаслідок хронічного стійкого психічного розладу [PERSON] не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує постійного стороннього догляду. Враховуючи вказане, просить суд визнати її сина [PERSON] , [INFO] , недієздатним, встановити над ним опіку та призначити її опікуном. Заявниця та її представник в судовому засіданні пред`явлені вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, наведених в заяві, просили задовольнити. Представник заінтересованої особи - органу опіки та піклування Березанської міської\~ради Київської\~області в судовому засіданні проти задоволення заяви не заперечувала. На підставі ч. 1 ст. 299 ЦПК України розгляд справи здійснюється без виклику заінтересованої особи - Хатяна О. В., як особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з`ясованих обставин\~ встановив наступне. Як вбачається\~з матеріалів\~справи,\~у відповідності\~до свідоцтва\~про народження\~серії [NUMBER] ,\~виданого 16.09.1994\~року виконкомом\~Березанської міської\~ради Баришівського\~району Київської\~області,\~актовий запис\~№ 120,\~батьками [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~є [PERSON] \~та [PERSON] (а.с.7). 06.04.1995 року [PERSON] розлучилась, взявши після розірвання шлюбу прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданим 06.04.1995 року відділом реєстрації актів громадянського стану Березанського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 18 (а.с.8). У відповідності\~до свідоцтва\~про шлюб\~серії [NUMBER] ,\~виданого Відділом\~реєстрації актів\~цивільного стану\~Березанського міського\~управління юстиції\~Київської області,\~актовий запис\~№ 29,\~10.03.2010\~року [PERSON] уклала шлюб з громадянином [PERSON] (а.с.9). Як вбачається з довідок до актів огляду МСЕК від 07.06.2012 року та 25.12.2015 року, [PERSON] є інвалідом І групи з дитинства, підгрупа «А», інвалідність встановлено довічно, потребує постійного стороннього догляду (а.с.10,11). Згідно посвідчення серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , отримує пенсію по інвалідності як інвалід з дитинства, пенсію призначено довічно (а.с.6). Відповідно до індивідуальних програм реабілітації інваліда Яготинської міжрайонної МСЕК № 446 від 07.06.2012 року та № 572 від 03.07.2014 року, [PERSON] є інвалідом І «А» групи з дитинства; клініко-функціональний діагноз: ДЦП, спастична тетраплегія, епісиндром, порушення функцій тазових органів, розумова відсталість (а.с.12,13). Як вбачається з довідки комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги Березанської міської ради» від 07.12.2018 року № 773, [PERSON] є інвалідом І «А» групи з дитинства, перебуває на диспансерному обліку у лікаря-невропатолога з дитинства з діагнозом: ДЦП, з вираженим тетрапарезом, різким порушенням функцій верхніх та нижніх кінцівок, порушенням функцій тазових органів, з частими епінападами (а.с.14). Згідно висновку судово-психіатричного експерта № 40-ц від 20.02.2019 року, наданого за результатом проведення судово-психіатричної експертизи, призначеної ухвалою Березанського міського суду Київської області від 16.01.2019 року, [PERSON] , [INFO] , страждає на хронічний стійкий психічний розлад глибоку розумову відсталість, F 73.1 за МКХ-10. За своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с.45-46). Згідно висновку органу опіки та піклування Березанської міської ради Київської області, затвердженого рішенням виконавчого комітету ради від 14.05.2019 року № 124, [PERSON] є особою з інвалідністю з дитинства І групи, підгрупи «А» (довічно) з грудня 2018 року, але має інвалідність з народження, перебуває на обліку у лікаря невропатолога Березанської міської лікарні з діагнозом «ДЦП, з вираженим тетрапарезом, різким порушенням функцій верхніх та нижніх кінцівок, порушенням функцій тазових органів, з частити епінападами»; страждає на хронічний стійкий психічний розлад та за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Через хворобу його стан різко погіршується, він потребує постійного стороннього догляду. [PERSON] за місцем проживання характеризується позитивно як спокійна та ввічлива громадянка. З сусідами та мешканцями житлового масиву підтримує добрі стосунки, з повагою відноситься до людей похилого віку, не відмовляє в допомозі. [PERSON] веде здоровий спосіб життя, до кримінальної відповідальності не притягувалась. Відтак, орган опіки та піклування Березанської міської ради вважає доцільним призначити [PERSON] опікуном над [PERSON] (а.с.66-68). Як визначено ч. 1\~ст. 293 ЦПК України\~окреме провадження\~-\~це вид\~непозовного цивільного\~судочинства,\~в порядку\~якого розглядаються\~цивільні справи\~про підтвердження\~наявності або\~відсутності юридичних\~фактів,\~що мають\~значення для\~охорони прав,\~свобод та\~інтересів особи\~або створення\~умов здійснення\~нею особистих\~немайнових чи\~майнових прав\~або підтвердження\~наявності чи\~відсутності неоспорюваних\~прав. Пунктом 1 частини 2 статті 293 ЦПК України передбачено, що суд в порядку окремого провадження розглядає справи про визнання фізичної особи недієздатною. Так,\~за змістом\~ч.\~1\~ст.\~30\~ЦК України,\~цивільну дієздатність\~має фізична\~особа,\~яка усвідомлює\~значення своїх\~дій та\~може керувати\~ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом (ч. 2 ст. 30 ЦК України). Так, відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це (ч. 1 ст. 40 ЦК України). Правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною встановлені статтею 41 ЦК України, за змістом якої над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка, недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину, правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун, який також несе відповідальність за шкоду, завдану такою недієздатною фізичною особою. Згідно з приписами\~ст. 55 ЦК України,\~опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до\~ст.\~56\~ЦК України\~органами опіки\~та піклування\~є районні,\~районні в\~містах Києві\~та Севастополі\~державні адміністрації,\~виконавчі органи\~міських,\~районних у\~містах,\~сільських,\~селищних рад. Права та обов`язки органів, на які покладено здійснення опіки та піклування, щодо забезпечення прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законом та іншими нормативно-правовими актами. Опіка встановлюється\~над фізичними\~особами,\~які визнані\~недієздатними (ст.\~58\~ЦК України). Так, як встановлено ч. 1 ст. 300 ЦПК України та кореспондується з ч. 1 ст. 60 ЦК України\~суд,\~ухвалюючи рішення\~про визнання\~фізичної особи\~недієздатною,\~встановлює над\~нею опіку\~і за\~поданням органу\~опіки та\~піклування призначає\~їй опікуна. За правилами, встановленими частинами 2-4 статті 63 ЦК України, опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю та лише за її письмовою заявою. Опікун призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Як встановлено п. 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 16.05.1999 року № 34/166/131/88, при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Перелік осіб, які не можуть бути опікунами, встановлено ст. 64 ЦК України та п. 3.2 вказаних вище Правил. При цьому, за змістом ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ч. 2 ст. 2 ЦПК України). З системного аналізу вказаних положень законодавства вбачається, що призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною має на меті забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою, яка в силу свого правового статусу позбавлена можливості реалізовувати їх самостійно, та здійснюється судом за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування. Вказаний порядок є імперативним та передбачає обов`язок органу опіки та піклування надати суду ґрунтовне подання щодо призначення особі, визнаній недієздатною, опікуна, який за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для такої особи може виконувати обов`язки опікуна. Згідно\~з ч. 1 ст. 5 ЦПК України,\~здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до положень\~ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Враховуючи вказане, проаналізувавши зібрані по справі докази в їх сукупності, судом встановлено, що [PERSON] страждає на хронічне стійке психічне захворювання, внаслідок якого не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, що є достатньою підставою в розумінні ч. 1 ст. 39 ЦК України для визнання його недієздатним. За таких обставин, з метою забезпечення реалізації законних прав та інтересів [PERSON] , як особи, визнаної судом недієздатною, є необхідність у встановленні над ним опіки та призначенні опікуна. При вирішенні питання щодо призначення опікуна, суд враховує висновок органу опіки та піклування, той факт, що [PERSON] є матір`ю недієздатного [PERSON] , зареєстрована та проживає разом з ним, здійснює за ним догляд, за місцем проживання характеризується позитивно, до кримінальної відповідальності не притягувалась, не має медичних протипоказань для здійснення повноважень опікуна, що в сукупності дає підстави вважати можливим виконання [PERSON] обов`язків опікуна над недієздатним сином. Визначених законом обставин, які б перешкоджали встановленню опіки та призначенню [PERSON] опікуном, судом не встановлено. Враховуючи вказане, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років (ч. 6 ст. 300 ЦПК України). Відповідно до ч. 2\~ст. 299 ЦПК України\~судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною відносяться на рахунок держави. Враховуючи викладене,

Outcome: approved