Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-20 00:00:00

До Володарського районного суду Київської області 12.04.2019\~р. надійшов позов [PERSON] \~до Біліївської\~сільської ради\~Володарського району\~Київської області\~про визнання права власності\~на спадкове\~майно в\~порядку спадкування\~за заповітом,\~в якій\~Позивач просить суд: визнати за ним право власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом після смерті\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~а саме:\~на житловий\~будинок з господарськими будівлями і спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] . На обґрунтування заявлених позовних вимог Позивач у позовній заяві зазначив, що [INFO] . помер [PERSON] , після смерті якого залишилася спадщина, до складу якої увійшов зазначений житловий будинок. [PERSON] склав заповіт, за яким спадкоємцем його майна є Позивач, інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. Для оформлення спадщини Позивач звернувся до нотаріуса, яким відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове нерухоме майно. Ухвалою суду від 17.04.2019\~р. відкрито провадження у справі, визначено здійснення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, встановлено Відповідачеві строк для подання відзиву, призначено підготовче судове засідання на 21.05.2019\~р. У підготовче судове засідання 21.05.2019\~р. учасники справи не з`явилися, про дачу, час та\~місце розгляду\~справи повідомлені;\~до суду\~20.05.2019\~р.\~від Відповідача\~та 21.05.2019\~р. від Позивача надійшли заяви про розгляд справи без їх участі (а.с.\~41-42, 44), окрім того Відповідач зазначив про визнання ними позовних вимог у повному обсязі (а.с.\~41). За загальним правилом частини першої статті\~223 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (частина третя статті\~211 ЦПК України). У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою\~звукозаписувального технічного\~засобу не\~здійснюється (частина\~друга статті\~247 ЦПК України). Відповідно до частини четвертої статті\~200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову проводиться в порядку статті\~206 ЦПК України. Згідно з частинами першою, четвертою статті\~206 ЦПК України відповідач може\~визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того\~законних підстав\~ухвалює рішення\~про задоволення\~позову;\~якщо визнання\~відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За роз`ясненнями\~Верховного Суду\~України,\~викладеними у\~пункті\~24\~Постанови Пленуму від 12.06.2009\~р. №\~2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», пункті\~11 Постанови Пленуму від 18.12.2009\~р. №\~14 «Про судове\~рішення у\~цивільній справі»,\~у разі\~визнання відповідачем\~позову,\~що не\~суперечить закону,\~не порушує\~права,\~свободи чи\~інтереси інших\~осіб,\~суд у\~мотивувальній частині\~рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом; визнання відповідачем позову має\~бути безумовним,\~не суперечити\~закону й\~не порушувати\~права,\~свободи чи\~інтереси інших осіб (не відповідача), у такому разі суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у\~мотивувальній частині\~рішення посиланням\~на визнання\~позову без\~з`ясування і дослідження інших обставин справи. Вирішуючи питання\~щодо наявності\~підстав для\~прийняття визнання\~Відповідачем позову\~та задоволення\~позову,\~суд,\~ознайомившись з\~матеріалами справи\~і оцінивши\~наявні в\~справі докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, виходить з такого. За наявними матеріалами справи судом встановлено, що спірний житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належав [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житловий будинок від 17.10.1989\~р., виданого Біліївською сільською радою на підставі рішення виконавчого комітету Володарської районної ради народних депутатів від 22.08.1989\~р. №\~155 (р.\~№\~37, кн.\~1), що підтверджено доданою до позовної заяви копією листа Комунального підприємства Київської обласної ради «Південне бюро технічної інвентаризації» від 04.03.2019\~р. №\~444 у відповідь державному нотаріусу [PERSON] . на її запит від 19.02.2018\~р. (а.с.\~8). Власник названого житлового будинку [PERSON] помер [INFO] , що підтверджено копією свідоцтва про його смерть серії\~ [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Біліївської сільської ради Володарського району Київської області 20.04.2003\~р., актовий запис №\~1 (а.с.\~5). На запит суду, надісланий у порядку підготовки справи до розгляду згідно з ухвалою суду від\~17.04.2019\~р.\~про відкриття\~провадження в\~справі (а.с.\~20-21,\~22)\~державним нотаріусом надіслано Інформаційну довідку із Спадкового реєстру та копію спадкової справи після померлого [INFO] \~р.\~ [PERSON] \~(а.с.\~25,\~26-27,\~28-40),\~з яких\~судом встановлено,\~що за\~життя спадкодавець [PERSON] склав заповіт, посвідчений 24.05.2000\~р. секретарем виконавчого комітету Біліївської сільської ради Володарського району Київської області та зареєстрований в реєстрі за №\~50, яким заповів все своє майно [PERSON] (Позивачеві); копія цього заповіту також додана до позовної заяви (а.с.\~15). Із заявою про прийняття спадщини Позивач звернувся до нотаріуса 28.10.2003\~р. Як вбачається з доданої до позовної заяви копії відповіді державного нотаріуса від 26.03.2019\~р. №\~75/02-14 (а.с.\~14), оформити спадщину для Позивача виявилось неможливим через відсутність у нього оригіналу правовстановлюючого документу на зазначене спадкове майно, тому нотаріусом було відмовлено Позивачеві у вчиненні відповідної нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину з роз`ясненням про можливість вирішення питання в судовому порядку. Копію оголошення в газеті «Голос Володарщини» від 29.03.2019\~р. №13 (11526) про недійсність втраченого згаданого вище свідоцтва про право власності на житловий будинок, виданого на ім`я [PERSON] , додано до позовної заяви (а.с.\~17). Таким чином, судом на підставі наявних у справі письмових доказів встановлено, що Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після померлого [INFO] . [PERSON] ,який звернувся до нотаріуса з метою оформлення свідоцтва про право спадщину, яке йому не було видане через відсутність оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно. Відповідно до положень пункту\~1 частини другої статті\~16, частини першої статті\~328 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може\~бути визнання\~права;\~право власності\~набувається на\~підставах,\~що не\~заборонені законом, зокрема із правочинів; право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті\~1217, 1220 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття\~1218 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (частина перша статті\~1223 ЦК України); заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин (стаття\~1235 ЦК України). Згідно з\~частинами першою,\~третьою статті\~1296\~ЦК України\~спадкоємець,\~який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину; відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно з пунктом\~27 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008\~р. №\~7 «Про судову практику у справах про спадкування» отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті\~1296 ЦК України є правом, а не обов`язком спадкоємця. За таких наведених вище і встановлених обставин суд вважає, що Позивач як єдиний спадкоємець за\~заповітом [PERSON] \~та який\~подав до\~нотаріуса заяву\~про прийняття\~спадщини, правомірно\~звернувся до\~суду за\~захистом своїх\~прав та\~має право\~на спадкове\~майно,\~а саме:\~нажитловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] ,\~що належав\~померлому [INFO] \~р.\~спадкодавцю [PERSON] на праві приватної власності. Таким чином, визнання Відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, вимоги Позивача є обґрунтованими і відповідають закону, а тому суд має законні підстави для прийняття визнання Відповідачем позову та ухвалення рішення про задоволення позову. Питання щодо стягнення з Відповідача (органу місцевого самоврядування) на користь Позивача судових витрат судом не вирішується, оскільки таке питання Позивачем перед судом не порушувалося, розрахунків цих витрат суду не надано. Проте, зважаючи на визнання Відповідачем позову, суд застосовує положення частини першої статті\~142 ЦПК України, частини третьої статті\~7 Закону України «Про судовий збір», за якими у разі визнання позову відповідачем до\~початку розгляду\~справи по\~суті суд\~вирішує питання\~про повернення\~позивачу з державного бюджету 50\~відсотків судового збору. На підставі наведеного та

Outcome: approved