Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-26 00:00:00

В січні 2018 року ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 27 травня 2015 року позивач видав [PERSON] кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобовязався повертати ПАТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом в розмірі 43,20% річних. У випадку\~неналежного виконання\~цих грошових\~зобовязань [PERSON]\~зобовязався сплатити\~пеню та\~штраф в\~розмірі 500\~гривень та\~5%\~від суми\~боргу.Відповідач неодноразово знімав грошові кошти та розраховувався ними. Однак він неналежним чином виконував грошові зобовязання за кредитним договором. Тому у нього виник борг по поверненню кредиту в розмірі 500 гривень, борг по сплаті процентів за користування ним в розмірі 174 гривень 58 копійок, пеня в розмірі 13219 гривень 65 копійок та штраф в загальному розмірі 1194 гривень 71 копійки. Загальний розмір боргу за кредитним договором становить 15088 гривень 94 копійок. [PERSON] ухиляється від погашення цього боргу. Тому ПАТ КБ «Приватбанк» просить суд стягнути з відповідача борг за кредитним договором в розмірі 15088 гривень 94 копійок. Представник позивача\~не зявився\~у судове\~засідання та\~надіславклопотання (а.с.31), в якому він підтримує позов та не заперечує проти проведення заочного розгляду справи в його відсутності. [PERSON] також не зявився у судове засідання. Він неодноразово в установленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується численною судовою кореспонденцією (а.с.39, 40, 45, 48, 49). Чергове відкладення судового засідання ще на місяць призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад 11 місяців. На підставі ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про проведення заочного розгляду цивільної справи у відсутності сторін (а.с.50). Дослідивши письмові докази, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Встановлено, що 27 травня 2015 року позивач видав [PERSON] кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобовязався повертати ПАТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом в розмірі 43,20% річних. У випадку неналежного виконання цих грошових зобовязань [PERSON] зобовязався сплатити пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми боргу. Ці умови кредитного договору викладені у витязі з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» (а.с.7) та у витязі з умов та правил надання банківських послуг (а.с.8-22). Факт отримання відповідачем кредитної картки та його ознайомлення з тарифами обслуговування кредитної картки «Універсальна» підтверджується копією підписаної ним анкети-заяви (а.с.6). Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України позичальник зобовязується повернути банку або іншій фінансовій установі кредит та сплатити проценти у розмірі та на умовах, встановлених кредитним договором. Згідно з ч.1 ст.549 та ч.3 ст.551 цього ж Кодексу у разі порушення зобовязання борж-ник повинен сплатити неустойку (пеню, штраф). Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Як розяснив Верховний Суд України в правовій позиції №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одно-часне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. З письмового розрахунку, приєднаного до позову (а.с.4-5), вбачається, що відповідач неодноразово знімав грошові кошти та розраховувався ними. Однак він неналежним чином виконує грошові зобовязання за кредитним договором. Тому у нього виник борг по поверненню кредиту в розмірі 500 гривень, борг по сплаті процентів за користування ним в розмірі 174 гривень 58 копійок, пеня в розмірі 13219 гривень 65 копійок та штраф в загальному розмірі 1194 гривень 71 копійки. Водночас,\~розмір пені\~більше ніж\~в 26\~разів перевищує\~розмір боргу\~по поверненню\~кредиту.\~Стягнення пені\~в такому\~розмірі не\~відповідає засадам\~добросовісності,\~розумності та\~справедливості. Крім того, за несвоєчасне виконання грошових зобовязань за кредитним договором передбачена не тільки пеня, але й штраф. У такий спосіб на [PERSON] накладена подвійна цивільно-правова відповідальність за одне і те ж порушення, що прямо суперечить ст.61 Конституції України. Аналіз цих обставин свідчить про те, що розмір пені підлягає зменшенню до 674 гривень 58 копійок (500 + 174,58), а штраф взагалі підлягає виключенню зі складу боргу за кредитним договором. Таким чином, загальний розмір боргу за кредитним договором становить 1349 гривень 16 копійок (500 + 174,58 + 674,58). [PERSON] відмовляється від добровільного погашення цього боргу. З огляду на це суд вважає, що з відповідача на користь ПАТ КБ «Приватбанк» нале-жить стягнути борг за кредитним договором в розмірі 1349 гривень 16 копійок. Згідно з ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, повязане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановлено, що ПАТ КБ «Приватбанк» сплатив судовий збір в розмірі 1762 гривень. Ця обставина підтверджується платіжним дорученням №PROM2ВВFT2 від 22 грудня 2017 року (а.с.29). Предявлений позов задоволений на 8,94% (1349,16 : 15088,94 х 100%). З огляду на це суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 157 гривень 52 копійок (1762 : 100% х 8,94%).

Outcome: partial