Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-30 00:00:00

В січні 2021 року позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою до [PERSON] в якій він просив стягнути з відповідача на його користь в рахунок відшкодування спричиненої матеріальної шкоди кошти в розмірі 85900 гривень. В обґрунтування позову вказує на те, що позивач є власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . 11 березня 2020 року сталося залиття належної позивачу квартири. Згідно з актом комісії ТОВ «Компанія Рембудшлях» від 12.03.2020 року залиття квартири сталося внаслідок того, що в квартирі відповідача лопнула колба фільтра холодного водопостачання, а позивачу завдано майнову шкоду, що полягає в затопленні кухні, коридора, кладочки, ванної кімнати, кімнати № [NUMBER] та підлоги у всій квартирі. Факт завданої майну позивача шкоди підтверджується даними Акту комісії ТОВ «Компанія Рембудшлях» та висновку експерта. Згідно з висновком про визначення вартості ремонтно-відновлюваних робіт від 15.04.2020 року №1297, складеним експертом ПП «Експертзабезпечення», Фастовським Л.Н. вартість проведення ремонту квартири позивача становить 82400 гривень. За проведення даної оцінки по визначенню розміру матеріальної шкоди позивачем було сплачено 3500 гривень. У зв`язку з тим, що залиття належної позивачу квартири сталося внаслідок власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , а саме недбале ставлення відповідача при експлуатації сантехнічного обладнання, вважає, що саме з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума завданого матеріального збитку в загальному розмірі 85900 гривень. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 08.02.2021 року було відкрито провадження в порядку загального позовного та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 24.06.2021 року було закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи. Позивач та представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] заперечує проти задоволення вказаного позову. Заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивачу на підставі договору купівлі-продажу від 21 грудня 2016 року, на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , загальною площею 53,1 кв.м., житловою площею 26,4 кв.м. Дана обставина підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири, засвідченим приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Хміль Т.М., зареєстрованим в реєстрі за №2615 (а.с.9). З Акту про залиття, що трапилось в багатоповерховому житловому будинку затвердженого директором ТОВ «Компанія Рембудшлях» від 12 березня 2020 року вбачається, що 11.03.2020 року в будинку [ADDRESS] , трапилось затоплення кухні, коридора, кладочки, ванної кімнати, кімнати № [NUMBER] та підлоги у всій квартирі (а.с.6). При огляді квартири [ADDRESS] , що знаходиться над квартирою позивача було встановлено, що в вищевказаній квартирі лопнула колба фільтра холодного водопостачання. Згідно звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт в квартирі [ADDRESS] від 15.04.2020 року №1297, складеним експертом ПП «Експертзабезпечення», Фастовським Л.Н. вартість проведення ремонту квартири позивача становить 82400 гривень (а.с.10-21). Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що він працював слюсарем-сантехніком. 11.03.2020р. о 8 годині 30 хвилин від піднявся до квартири [ADDRESS] , яка належить відповідачу та побачив, що в по всій квартирі була вода, а в кладовій лопнула колба фільтра холодного водопостачання. Вказаний фільтр був встановлений власником квартири. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що 11.03.2020 року в квартирі було сухо, сторонніх осіб не знаходилось, а фільтра води взагалі не було. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що 11.03.2020 року у відповідача в квартирі було сухо, а зі слів [PERSON] свідку стало відомо, що фільтра води ніколи не було. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно зі статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч. 3 ст. 22 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6, з наступними змінами та доповненнями, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Під час вирішення спору про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, суду необхідно з`ясувати: що стало причиною залиття, хто в цьому винен, тобто в результаті чиїх дій (бездіяльності) це сталося, причинний зв`язок між діями (бездіяльністю) та спричиненою шкодою, розмір збитків. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. В той же час, під час розгляду даної справи відповідач або його представник не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача. Як вже було зазначено вище, залиття квартири позивача відбулось внаслідок того, що лопнула колба фільтра холодного водопостачання, розташованого в квартирі відповідача. Отже, у залитті квартири позивача та спричиненні йому матеріальних збитків наявна вина відповідача та наявний безпосередній причинний зв`язок між бездіяльністю відповідача, яка виразилася у незабезпеченні належного стану фільтра холодної води, та наслідками, у вигляді залиття квартири позивача. У статті 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості,полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, зважаючи на встановлення факту залиття квартири позивача, встановлення вини відповідача у залитті належної позивачу квартири та встановлення наявності безпосереднього причинного зв`язку між бездіяльністю відповідача, (яка виразилася у незабезпеченні належного стану фільтра холодної води), та завданою позивачу шкодою, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та доведеними належними доказами, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири, грошові кошти у загальному розмірі 85900 гривень. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З квитанції, що міститься в матеріалах цивільної справи (а.с.1-2), вбачається, що при пред`явленні позову до суду [PERSON] сплатив судовий збір у розмірі 908 гривень. Пред`явлений ним позов задоволений. Тому з відповідача на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 908 гривень. На підставі ст.ст. 11, 15, 16, 22, 319, 322, 1166, 1192 ЦК України,

Outcome: approved