Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-12 00:00:00

До Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до відповідача [PERSON], [PERSON], 3-тя особа-Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Король Анжела Валеріївна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лисенко Людмила Володимирівна про визнання права на обов'язкову частку у спадщині. Позовні вимоги обґрунтовано наступним. 06 липня 2002 року [PERSON] (надалі - Позивач), [PERSON] та їх донька [PERSON] придбали кварту, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. Згідно договору купівлі-продаж, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Меліховою О.В., право власності на зазначену квартиру покупці набувають в рівних частках, тобто 1/3 належить Позивачу, 1/3 - [PERSON] та 1/3 [PERSON]. [INFO] [PERSON] (дівоче прізвище - [PERSON]) померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть. [PERSON] заповіт не склала, у зв'язки з чим відкрилась спадщина на належне їй майно. Згідно ст. 1261 ЦК України спадкоємцями майна померлої [PERSON] є її чоловік та батьки - Позивач та [PERSON]. 15 березня 2007 року державним нотаріусом П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Алейнік Л.О. посвідчено та видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/9 частки спадкового майна Позивачу. 2007 році таке ж свідоцтво отримала [PERSON] та на 1/9 частки спадкового майна свідоцтва про право на спадщину не видавалось. Таким чином, [PERSON] належала 4/9 частки квартири в [ADDRESS]. [INFO] [PERSON] померла, отже відкрилась спадщина на належне їй майно. 02 серпня 2011 року [PERSON] складено заповіт, яким все своє майно, заповіла [PERSON]. Спадкоємець за заповітом являється [PERSON], яка прийняла спадщину шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном з дня смерті спадкодавця. Відповідно до вимог статті 69 Закону України «Про нотаріат» нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, крім перевірки факту смерті спадкодавця, перевіряє наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна. Крім того, перевіряє також коло осіб, які мають право на обов'язкову частку у спадщині. Разом з тим, нотаріус в порушення вимог закону не перевірив наявність спадкоємців обов'язкової спадщини, а спадкоємець [PERSON], в свою чергу не повідомила про наявність такого спадкоємця. Статтею 1241 ЦК України передбачено право на обов'язкову частку у спадщині, яка гарантується непрацездатному вдівцю та спадкується, незалежно від змісту заповіту, в розмірі половини частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка). Відповідно до методичних рекомендацій Міністерства юстиції України, щодо вчинення нотаріальних дій, пов'язаних із вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна, видачею свідоцтв про право на спадщину та свідоцтв про право власності на частку в спільному майні подружжя від 29.01.2009 року непрацездатними вважаються жінки - після досягнення 55 років та чоловіки - після досягнення 60 років; інваліди I, II, III груп, незалежно від того, чи призначена їм пенсія. Спадщина вважається відритою [INFO], станом на цей день Позивач в розумінні норм закону є непрацездатною особою, тобто такою, що досягла 60 річного віку. Законних підстав для позбавлення Позивача прав від спадщини на обов'язкову частку у спадщині не передбачено. Згідно ч. 2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом ;з спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Позивач протягом 6 місяців не заявив про відмову від неї, а тому згідно вимог Закону є таким, що прийняв спадщину. Таким чином, Позивач має право на обов'язкову частку, якої він був позбавлений незаконно та безпідставно. За таких обставин, Позивач має право на обов'язкову частку - 2/9 від спадкового майна. На підставі викладеного, просить суд визнати за позивачем - [PERSON] право на обов'язкову частку у спадщині після померлої [PERSON], померлої [INFO] в розмірі 2/9 частини всього спадкового майна, а саме: Квартири [ADDRESS]. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.07.2017 року відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду (а.с.24). 09.10.2017 року Відповідач [PERSON] подала до суду письмові заперечення (а.с.35-37), в яких зазначила, що проти заявлених позовних вимог заперечує в повному обсязі, обґрунтовуючи наступним. З дня відкриття спадщини [INFO] після смерті спадкодавці [PERSON], Позивач перший звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Король Анжели Валеріївни та подав заяву про прийняття спадщини. Вона, [PERSON] має право на спадщину за заповітом, відповідно до заведеної спадкової справи щодо померлої [PERSON], у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Король А.В., подала заяву про прийняття спадкового майна. Тому посилання позивача на те, що при подачі заяви про прийняття спадщини не повідомила про коло спадкоємців є необґрунтованим та недоведеним враховуючи той факт, що позивач перший звернувся із заявою про прийняття спадщини. Зазначає, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Король Анжелою Валеріївною, в день видачі свідоцтва про спадщину їй та позивачу було роз'яснено, що окрім них є спадкоємці, тому при отриманні свідоцтва про право на спадщину, вважає, що приватним нотаріусом були ураховані частки успадкування правильно. Також посилання позивача на ті обставини, що йому належить 2/9 частки від спадкового майна яке спадкувалось в загальній частці від 4/9 є недоведеним та необґрунтованим, оскільки позивачу видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/9 частку. На підставі викладеного, відповідач [PERSON] просила відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі. 15 грудня 2017 року набули чинності зміни, внесені до Цивільного процесуального кодексу України Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017, № 2147-VIII, яким ЦПК України викладено в новій редакції. Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального Кодексу України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання ним чинності, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 31.07.2018 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.218-219). В судовому засіданні представник позивача - адвокат [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі, вважає їх законними і обґрунтованими, такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі з підстав наведених в позовній заяві. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] та відповідач [PERSON] проти задоволення позовних вимог заперечували в повному обсязі з підстав необґрунтованості та недоведеності позовних вимог. Відповідач [PERSON] до судового засідання 13.11.2018 року не з'явилась. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином. Причини неявки суду невідомі. 3-тя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Король Анжела Валеріївна та Приватний нотаріус Київської області Макарівського районного нотаріального округу Лисенко Людмила Володимирівна до судового засідання 13.11.2018 року не з'явились. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином. Подано заяви про можливість розгляду справи у їх відсутності. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Вислухавши пояснення представника позивача, сторони відповідача, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: partial