Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-04 00:00:00

В серпні 2012 року позивачі звернулись до суду з вказаним позовом, просили стягнути з відповідача матеріальну шкоду в сумі 2023 грн. 27 коп., а також моральну шкоду в сумі 4000 грн. На підтвердження вимог вказали, що є власниками квартири [NUMBER] в будинку [ADDRESS], яка знаходиться на першому поверсі п'ятиповерхового будинку. Відповідач по справі мешкає над ними в квартирі на другому поверсі цього будинку та регулярно затоплює їх квартиру з 2008 року. Так, в ніч на 12 жовтня 2010 року відповідач затопив їх квартиру з боку кухні і внаслідок чого вода розлилась не лише в області стелі кухні, та протекла по стелям кімнати, спальні, що спричинило появу жовтих плям на стелях, при цьому було зіпсовано шпалери, довелось міняти як в кухні, так і в 2-х кімнатах, в третій кімнаті ремонт не проводили. Як вбачається зі складеного акту від 12 жовтня 2010 року комісією в складі майстра ЖЕО № 31 Щінової Є.В., слюсарів - сантехніків [PERSON] та [PERSON] при огляді квартири в результаті затоплення залишились сліди затоплення на стелі. Комісією вказано, що затоплення сталось з вище розташованої квартири [NUMBER]. А як встановлено, в квартирі [NUMBER], їхнього будинку, проживає відповідач [PERSON] В наслідок затоплення позивачам довелось робити ремонт в кухні та 2-х кімнатах, які суміжні між собою та розташовані поряд з кухнею. Загальна сума грошових коштів на придбання необхідних матеріалів склала 2713 грн. 57 коп., що підтверджується копіями товарних чеків та витратних накладних. Крім матеріальної шкоди діями відповідача їм заподіяно і моральну шкоду, яка виражається в тому, що затопленням квартири відповідач заподіяв їм багато моральних страждань, викликаних тим, що квартира набула по суті нежилий вид, виглядала неохайно, що перешкоджало їм нормально в ній проживати. Добровільно відшкодувати шкоду відповідач не бажає. Позивачі та їх представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили стягнути на користь позивачів з відповідача зазначені суми матеріальної та моральної шкоди. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги не визнав та просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на його необґрунтованість. Представник третьої особи - КП «ЖЕО № 31» в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи його відсутністю. Допитана в судовому засіданні [PERSON], зазначила, що є співвласником квартири [NUMBER] будинку [ADDRESS], проте з 2003 року в зазначеній квартирі не проживає, та знята з реєстраційного обліку. До відповідача по справі [PERSON] претензій немає. Вивчивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, допитаних в суді, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачі є власниками квартири [NUMBER] в будинку [ADDRESS], яка знаходиться на першому поверсі п'ятиповерхового будинку. В квартирі [NUMBER] будинку [ADDRESS] зареєстрований та мешкає відповідач по справі [PERSON]. Згідно акту від 12.10.2010 року, посвідченого начальником участка КП «ЖЕО № 31», затоплення квартири позивачів відбулося з вини вище розташованої квартири [NUMBER] (а.с.18). Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 92711207 у разі залиття квартир складається відповідний акт комісією ЖЕО в день надходження заявки. Складений акт надається для ознайомлення власникам квартир. В акті описується, що трапилося та які наслідки цієї події, тобто, що саме залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено. При цьому в вищезазначеному акті не вказано коли відбулось затоплення, про час складання акту відповідача не було повідомлено та з актом він не ознайомлювався. Акт по суті не відображає наслідки залиття, не вказані мешканці, які є винними у залитті вищезазначеної квартири, не зазначено конкретні розміри ушкоджень стелі, площа, яка фактично була залита, що не відповідає Інструкції по заповненню акта про залиття або інших пошкоджень у квартирі. Тому вказаний акт не може бути беззаперечним доказом розміру матеріальної шкоди та підставою визначення розміру відшкодування матеріальних збитків. З наданої відповіді КЖП-26 від 13.10.2008 року на звернення [PERSON] вбачається, що 25.09.2008 року та 29.09.2008 року проведено комісійне обстеження кв. [NUMBER] будинку [ADDRESS] під час якого виявлена пляма на стелі на кухні площею 0,06 м.кв. В ході спостереження встановлено, що розміри плями не збільшуються, пляма суха. В вище розташованій кв. [NUMBER] слідів затоплення не виявлено. Передбачалось, що причиною затоплення стала теча каналізаційного стояка, який проходить на кухні в кв. [NUMBER]. (а.с.54,55). 10.10.2008 року КПЖ-26 проведена розбірка перекриття на кухні в кв. [NUMBER], течі на інженерних комунікаціях не виявлено, причину затоплення на теперішній час встановити не можливо. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч.1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Відповідно до вимог ч.4 ст.60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. У відповідності до ст. 10 ЦПК України позивачі повинні довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень ст. ст. 57-59 цього ж Кодексу, що залиття квартири позивачів відбулося внаслідок неправомірних дій відповідача. Проте будь-які докази, які б підтверджували в установленому законному порядку, що майнова шкода позивачам завдана неправомірними діями чи бездіяльністю та з вини саме відповідача по справі, суду не надані. Акт житлово-експлуатаційної організації не може слугувати беззаперечним доказом вини саме відповідача, оскільки не містить підтвердження вини саме відповідача по справі. Згідно з ч. 1 ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань в галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. У судовому засіданні судом було неодноразово роз'яснено право на заявлення клопотання сторонами на проведення експертизи. Визначена позивачами сума матеріальної шкоди ґрунтується на припущеннях, при цьому клопотання щодо призначення по справі будівельно-технічної експертизи позивачами не заявлялось, оскільки не вважали за потрібне проводити таку експертизу. Представник відповідача - [PERSON] заявленне клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи в судовому засіданні не підтримав. Інші докази, які б підтверджували завдану позивачам майнову шкоду внаслідок неправомірних дій чи бездіяльністі та з вини відповідача, суду не надані. Оскільки вимоги щодо відшкодування моральної шкоди є похідними від вимог що до відшкодування майнової шкоди, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог, у зв'язку з чим у задоволенні позову необхідно відмовити в повному обсязі. Відповідно до вимог ст.88 ЦПК України судові витрати слід віднести на рахунок позивачів. На підставі викладеного і

Outcome: dismissed