Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-16 00:00:00

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визначення спадкового майна. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача: 19 листопада 2019 року позивач [PERSON] звернулась\~\~до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до [PERSON] про визначення спадкового майна. Позовну заяву обґрунтовують тим, що 05.12.2000 року третьою Львівською державною нотаріальною конторою, на підставі заповіту, посвідченого 5-ю Львівською державною нотаріальною конторою 26.08.1994 року було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Спадкоємцем зазначеного в заповіті майна [PERSON] , померлої [INFO] , є її внук [PERSON] та правнук [PERSON] . Спадкове майно, на котре видане зазначене вище свідоцтво складається з Ѕ частини квартири [ADDRESS] . Вказана Ѕ частина квартири належала [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, що видане Львівською міською адміністрацією 20.10.1993 року за № 7007 та зареєстроване у Львівському міжміському бюро технічної інвентаризації за № 5896. Після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , позивачка прийняла спадщину померлого за його ж заповітом, посвідченим 5-ю Львівською державною нотаріальною конторою 26.07.2016 року за реєстровим № 4-902. На частину спадкового майна померлого [PERSON] приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Мельник О. Є. видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Однак на частину спадкового майна, а саме на частину квартири [ADDRESS] , позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, оскільки у виданому Третьою Львівською державною нотаріальною конторою 05.12.2000 р. за реєстровим № 4-902 правовстановлювальному документі, свідоцтві про право на спадщину, не визначено розміру належної [PERSON] частки у вказаній квартирі. Виходячи із змісту заповіту, бабці померлого [PERSON] , [PERSON] , остання заповіла належне їй майно в рівних частках [PERSON] та [PERSON] . Тобто, кожен із спадкоємців, в тому числі і [PERSON] , за даним заповітом успадкував по Ѕ наявного майна. Державним нотаріусом Третьої Львівської державної нотаріальної контори помилково не вказано частки в спадковому майні померлої [PERSON] . Тобто, до майна [PERSON] , яке підлягає спадкуванню належить Ѕ частка Ѕ частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Тому просить позов задовольнити та прийняти рішення яким визначити частку померлого в спільній сумісній власності. Заяви (клопотання) учасників справи: представник позивача [PERSON] [PERSON] подала заяву про відкладення розгляду справи (а.с.50); від п?ятої Львівської державної нотаріальної контори надійшла відповідь, щодо перебування спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Мельник О.Є. (а.с.52-53); від представника третьої особи - Третьої Львівської державної нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника третьої особи (а.с.70); представник позивача [PERSON] [PERSON] подала заяву про проведення розгляду справи у її відсутності (а.с.61); представник відповідача [PERSON] [PERSON] подала заяву про розгляд справи без її участі (а.с. 62); представник відповідача [PERSON] [PERSON] подала заяву про розгляд справи без її участі (а.с. 62). \~ \~ \~ \~Процесуальні дії у справі: Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова\~\~від 16.12.2019 року\~\~відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання\~\~(а.с.22-23); Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова\~\~від 02.03.2020 року\~\~справу призначено до судового розгляду по суті на 02.04.2020 року (а.с.43-45); 02.04.2020 року судове засідання відкладено (а.с.55); 04.05.2020 року судове засідання відкладено (а.с.58); В судове засідання 09.06.2020 року: \~ \~ \~ \~позивач [PERSON] та її представник [PERSON] не з`явились, про дату час та місце розгляду повідомлені належним чином, про що свідчить розписка про повідомлення особи у справі про дату, час та місце судового засідання (а.с.59) та інформація вихідної кореспонденції суду (а.с.60). Представник [PERSON] подала заяву про розгляд справи у їх відсутності (а.с.61). \~ \~ \~ \~відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] не з`явились, про дату час та місце розгляду повідомлені належним чином, про що свідчить розписка про повідомлення особи у справі про дату, час та місце судового засідання (а.с.59) та інформація вихідної кореспонденції суду (а.с.60). Представник [PERSON] , подала заяву про розгляд справи у їх відсутності (а.с. 62). Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин: Судом встановлено: 05.12.2000 року третьою Львівською державною нотаріальною конторою, на підставі заповіту, посвідченого 5-ю Львівською державною нотаріальною конторою 26.08.1994 року було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Спадкоємцем зазначеного в заповіті майна [PERSON] , померлої [INFO] , є її внук [PERSON] та правнук [PERSON] (а.с.14). Спадкове майно, на котре видане зазначене вище свідоцтво складається з Ѕ частини квартири [ADDRESS] . [PERSON] , помер [INFO] , про що Шевченківським районним у м. Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області складено актовий запис № 433 та видано свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] від 20.04.2018 року (а.с. 11) . У видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу [PERSON] відмовлено, оскільки у правовстановлюючому документі, виданому Третьою Львівською державною нотаріальною конторою 05.12.2000 р. - свідоцтві про право на спадщину за реєстровим № 4-902, не визначено розміру належної [PERSON] частки у вказаній квартирі (а.с.10). Зі змісту заповіту, бабці померлого [PERSON] ., [PERSON] , остання заповіла належне їй майно в рівних частках [PERSON] та [PERSON] . Тобто, кожен із спадкоємців, в тому числі і [PERSON] , за даним заповітом успадкував по Ѕ наявного майна (а.с.16). Позиція суду та оцінка доводів учасників справи: Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, заслухавши обґрунтування позивача, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтею 4 ЦПК України\~встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до вимог ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України\~встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. До способів захисту цивільних прав та інтересів згідно п. 1 ч. 2\~ст. 16 ЦК України\~відноситься, зокрема, визнання права. Відповідно до ч.1\~ст.355 ЦК України, майно, яке є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності. Згідно ч. 1\~ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. У відповідності до\~ст. 370 ЦК України\~співвласники мають право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішення суду. Згідно ч.2\~ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. Відповідно до п. 5\~постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до ч.1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , заповіла належне їй майно квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . в рівних частках [PERSON] та [PERSON] . Тобто, кожен із спадкоємців, в тому числі і [PERSON] , за даним заповітом успадкував по Ѕ наявного майна. Тобто, до майна померлого [PERSON] , яке підлягає спадкуванню належить Ѕ частка Ѕ частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до положень статті 263\~ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно\~ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 5\~ст. 263 ЦПК України Обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають. Таким чином, доводи позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні. Суд виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, приходить до висновку що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного та

Outcome: approved