Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-17 00:00:00

В серпні 2017 позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] та просив суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на його користь матеріальні збитки в розмірі 32 566,00 грн. завдані внаслідок залиття квартири, та судові витрати в розмірі 640,00 грн. В обґрунтування заявлених вимог вказуючи на те, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], внаслідок переобладнання системи центрального опалення сталася аварія на внутрішньо-квартирній системі центрального опалення, і як результат, 09.01.2016 року сталося залиття квартири [ADDRESS], в якій проживає позивач по справі - [PERSON] У зв»язку з вищевикладеним, позивач вимушений був звернутись до суду з цивільним позовом, для відшкодування йому завданих матеріальних збитків, враховуючи викладене, посилаючись на ст.ст. 22, 23, 1166 ЦК України просивпозовні вимоги задовольнити. Представник позивач в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити, вказуючи суду на обставини викладені в позовній заяві, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, а тому, відповідно до вимог ст. 224 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідача та ухвалити у справі заочне рішення за згодою позивача. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов'язок доказування покладений на сторони. Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Перевіряючи обставини по справі судом встановлено, що квартира внаслідок здійснення [PERSON] власником квартири [ADDRESS] переобладнання системи центрального опалення, і як результат, 09.01.2016 року сталося залиття квартири [ADDRESS], в якій проживає позивач по справі - [PERSON] 15 січня 2016 року про зазначений факт залиття складено акт про залиття (а.с.7) Відповідно до адвокатського запиту №11-02/139 від 28.07.2017 року квартира [ADDRESS] належить Відповідачу по справі - [PERSON] ( а.с.8) Вид завданих залиттям пошкоджень описано у Акті про залиття, а саме були пошкоджені стеля в коридорі (підвісна, поклеєна фарбованими шпалерами), стеля, стіни та підлога (паркетна дошка) в кімнаті, стеля та стіни в кухні, стіни в коморі, стеля та стіни в санвузлі. 04.03.2016 року будівельною компанією ПП «Нові Зодчі» складено кошторис №1 на виконання ремонтних робіт на об»єкті за адресою: [ADDRESS] (а.с.9) Згідно вищезазначеного кошторису №1 на виконання ремонтних робіт на об»єкті за адресою: [ADDRESS], вартість робіт (разом з будівельними матеріалами, адміністративними та транспортними витрати), необхідних для здійснення відновлення пошкоджених з вини Відповідача стін, стелі та підлоги у квартирі [PERSON] становить 32 566,00. Оскільки, відповідач знав про заподіяну шкоду, так як в день залиття належну відповідачу квартиру відчинив її представник [PERSON], який також був присутній під час складення Акту про залиття квартири, однак вирішувати дане питання мирним шляхом відмовився, позивач який мав велику необхідність у користуванні квартирою для проживання, змушений був за власні кошти здійснити ремонт, вартість якого згідно Акту виконаних робіт від 29.03.2016 р. становила 32 566,00 грн. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Таким чином, досліджені докази свідчать про те, що залиття квартири позивача сталося внаслідок халатного відношення відповідача, а саме переобладення центрального опалення, встановлення батареї на лоджії кухні. За таких обставин, суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивача, сталося з вини відповідачки, а тому вона, відповідно до ст. 1166 ЦК України, зобов'язана відшкодувати позивачу заподіяні ним збитки, що становлять 32 566,00 грн. Крім того, відповідно до ст.88 ЦПК України, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в розмірі 640,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved