Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-07 00:00:00

В провадженні Сокальського районного суду Львівської області перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до Поторицької сільської ради, третя особа: [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Постановою Верховного суду від 08.05.2019р. рішення суду першої інстанції та Апеляційного суду Львівської області скасовано а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. 26.06.2019 року у даній цивільній справі замінено первісного відповідача - Поторицьку сільську раду належним відповідачем - [PERSON] . Виходячи із наведеного слідує, що позивач звернулася в суд з даним позовом до відповідача в якому вказує, що [INFO] померла її мама [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина. Позивач є дочкою померлої та є спадкоємцем першої черги, фактично останніх три роки постійно проживала разом із матір`ю, доглядала її та утримувала господарство. Зазначає, що фактично спадщину прийняла, так як проживала із матір`ю, користується всім спадковим майном, доглядає за житлом, обробляє земельні ділянки, а тому вважала, що проблем із прийняттям спадщини не буде. Крім цього, матір`ю 15.02.2015р. складено заповіт, яким вона все належне їй майно заповіла позивачці. Позивач звернулася у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено з причини пропуску шестимісячного строку необхідного для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті матері строком на два місяці. У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначає, що позивач із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини не звертався, згоди спадкоємця [PERSON] не запитував, а поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини не зазначає, у зв`язку із чим немає підстав для задоволення позовних вимог. Зазначає також, що довідка, видана виконавчим комітетом Поторицької сільської ради від 10.11.2016 року №1683 у якій зазначено, що позивач проживала разом із спадкодавцем та вела з нею спільне господарство не відповідає дійсності, оскільки така довідка була видана сільською ради зі слів позивачки та її метою було отримання допомоги на поховання у Пенсійному фонді. За таких обставин та посилаючись на норми чинного законодавства просить відмовити позивачу у задоволені позовних вимог повністю. Позивач в судове засідання не прибула, однак надала суду заяву в якій просить розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Відповідач в судове засідання не прибула, однак надала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти позову заперечує та просить відмовити. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до наступного висновку. Відповідно до п.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як встановлено в судовому засіданні з оглянутої копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] . Із копії заповіту, посвідченого 05.02.2015р. секретарем виконкому Поторицької сільської ради, встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті зробила розпорядження та все своє майно заповіла дочці - [PERSON] . Факт родинних відносин між [PERSON] та спадкодавцем - [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Також із матеріалів справи встановлено, що 09.06.2017р. [PERSON] подала заяву приватному нотаріусу Сироїд Г.І., про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті спадкодавця [PERSON] , яка є її матір`ю. Одночасно в заяві вказує на наявність іншого спадкоємця - [PERSON] . Факт родинних відносин між [PERSON] та спадкодавцем - [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Із довідки виконкому Поторицької сільської ради №604 від 09.05.2017р., встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] є власником 1/3 частини житлового будинку в [ADDRESS] . На день смерті згідно погосподарської книги за вказаною адресою проживали і зареєстровані: дочка - [PERSON] , зять - [PERSON] та онука - [PERSON] . Однак суду також надана довідка, підписана п`ятьма свідками, про те, що [PERSON] останніх п`ять років не проживала та не вела господарство з матір`ю [PERSON] , яка померла [INFO] у [ADDRESS] . Тому довідку видану 10.11.2016р. виконавчим комітетом Поторицької сільської ради вважають недостовірною та такою, що не відповідає дійсності. У ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК установлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до роз`яснень, викладених у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. В постанові Верховного Суду України 26.09.2012 року по справі №6-85цс-12 зазначається, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані ,якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Ця позиція Верховного Суду України є обов`язковою для всіх судів у відповідності з іст.360-7 ЦПК України. Відповідно до правової позиції викладеної в Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс 12 прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийнята спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача для вчинення ним дій по поданню до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері не було. Обставини, на які посилається позивач, такими не є. Поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини позивач не навів. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, тощо. Разом з тим, пунктами 3.5, 3.23, 3.24 глави 10 «Видача свідоцтв про права на спадщину» Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, в окремих випадках, коли фізична особа не може з`явитися в зазначене приміщення, передбачено можливість надіслання заяви про прийняття спадщини поштою. Таким чином, чинне законодавство України передбачає декілька варіантів порядку реалізації громадянами права подання заяви про прийняття спадщини. У випадку, якщо фізична особа за станом свого здоров`я або іншими причинами не має можливості прийти до нотаріальної контори, то така особа може запросити нотаріуса додому для особистого написання заяви у присутності нотаріуса або ж направити таку заяву поштою з обов`язковим засвідченням справжності підпису заявника. Тобто, переважну більшість часу, який надається спадкоємцю для прийняття спадщини, позивач мала можливість реалізувати своє право, але не зробила цього та не надала жодного доказу неможливості звернення до нотаріуса. Позивач не скористалася жодним з зазначених способів реалізації свого права та окрім того, без поважних причин пропустила встановлений чинним законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини та взагалі не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, то суд вважає позов передчасним та таким, що підлягає залишенню без задоволення. Виходячи з вище викладених обставин справи, які були встановлені у судовому засіданні, та нормативних положень Законів України, суд визнає, що зазначена позивачем причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є неповажною та не вбачає підстав для задоволення позову.

Outcome: dismissed