Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-30 00:00:00

В провадженні суду перебуває цивільна справа про визнання недійсним прилюдних торгів по реалізації нерухомого майна. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 15 березня 2015 року від громадянина [PERSON] , який представився довіреною особою відповідача у справі [PERSON] вона отримала усне повідомлення про те, що 19.03.2012 року в приміщенні Дзержинського ВДВС Криворізького МУЮ за адресою вул. 22 Партз`їзду, буд. 41 в м. Кривому Розі Дніпропетровською філією ПП «Спеціалізоване підприємство Юстиція» було проведено прилюдні торги по реалізації нерухомого майна, яке належить позивачу на праві власності, а саме 3-кімнатної квартири по [ADDRESS] , яке складається: з житлової загальною площі 76,77 кв.м, жилої площі 48,2 кв.м.(лот № 5) Початкова ціна реалізації зазначеного вище майна становила 141\~813,00 без ПДВ. Кінцева ціна реалізації склала 141 820,00 грн., переможцем торгів було визнано [PERSON] , про що зазначено в протоколі прилюдних торгів №088049/12/15 від 19.03.2012 року. Зазначає, що раніше будь-яких повідомлень про проведення прилюдних торгів вона не отримувала. Вважає, що результати прилюдних торгів, акт про проведення прилюдних торгів з продажу квартири за адресою: [ADDRESS] та видане на їх підставі свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів є недійсними з огляду на допущені при їх проведенні численні порушення діючого законодавства. Всупереч нормам ЗУ «Про іпотеку» початкова ціна продажу домоволодіння, яке було предметом іпотеки рішенням суду не встановлювалася, з нею, як іпотекодавцем іпотекодержатель її не погоджував. Про проведення експертної оцінки майна її повідомлено небуло, жоден експерт не здійснював огляд домоволодіння з метою його оцінки. Тобто, початкова ціна продажу домоволодіння на прилюдних торгах була визначена з порушенням п.1.4. Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 68/5 від 27.10.1999 р., зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.11.1999 р. за № 745/4038 та ч.2 ст.43 Закону України «Про іпотеку». Всупереч положенням ч.3,5 ст.43 ЗУ «Про іпотеку» публікації про проведення прилюдних торгів квартири не проводились і про день, час і місце проведення прилюдних торгів вона не сповіщалась. За правилами проведення прилюдних торгів, передбачених Тимчасовим положенням, спеціалізована організація проводить прилюдні торги за заявкою державного виконавця, в якій зазначається початкова вартість майна, що виставляється на торги за експертною оцінкою, та інші відомості. Визначення стартової ціни лота здійснюється на підставі початкової вартості майна за результатами проведеної оцінки майна незалежним суб`єктом оціночної діяльності. Тобто, на момент проведення прилюдних торгів, у тому числі повторних прилюдних торгів, для визначення вартості об`єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним. Повторні прилюдні торги повинні відбутись у межах шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна. Після збігу шестимісячного строку обов`язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна. Проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме частини п`ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», пунктів 3.2, 3.4 Тимчасового положення. Проведення переоцінок (уцінок) спірного майна державним виконавцем у зв`язку з тим, що прилюдні торги не відбулися, не може вважатися новою оцінкою у розумінні положень частини п`ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження». З огляду на зазначене можна зробити висновок про те, що проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Тому, просить суд визнати недійсними результати прилюдних торгів проведених 19.03.2012 року Дніпропетровською філією ПП «Спеціалізоване підприємство Юстиція» з реалізації нерухомого майна - квартири за адресою: [ADDRESS] . Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх з підстав, викладених у позові. Також, просив визнати поважними причини пропущеного строку позовної давності для звернення до суду з позовом про визнання недійсними прилюдних торгів по реалізації нерухомого майна. Представник відповідача ПП «СП Юстиція» в жодне судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення повісток за їх юридичною адресою, які поверталися на адресу суду з відміткою «адресат вибув». Представник відповідача Металургійного РВ ДВС Гольський М.О. у судовому засіданні просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог, вважаючи їх необґрунтованими та недоведеними. Крім того, зазначив, що позивачем пропущено строк позовної давності для звернення до суду. Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнав та не заперечував щодо їх задоволення. Представник відповідача [PERSON] адвокат Примаков К.О. просив залишити позов без задоволення. Також, звертав увагу суду на те, що [PERSON] пропущено трирічний строк позовної давності для звернення за захистом своїх прав до суду. Треті особи ПАТ «Перехідний банк «Кристалбанк» та «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ОМЕГА ФАКТОР» в судове засідання не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення розгляду справи не надавали. Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. В провадження суду 27.04.218 року надійшла позовна заява. В позові [PERSON] зазначає, що про порушене своє право вона дізналась 15.03.2015 року, тобто, подаючи позов до суду позивач пропустила загальний трирічний строк позовної давності. Розглядаючи заяву представника позивача [PERSON] про визнання причин пропущення строку поважними та поновлення строку позовної давності, суд дійшов висновку, що вказані причини пропуску є поважними, а тому з метою реалізації позивачем свого права звернення до суду за захистом порушених прав, вважає за необхідним поновити пропущений строк для звернення до суду. Судом встановлено, що 02.04.2012 року державним виконавцем Дзержинського відділу державної виконавчої служби Криворізького міського управління юстиції Карпенко В.В. при примусовому виконанні виконавчого провадження В5-1616/11 від 08.06.2011 року згідно виконавчого листа №2-2441 від 28.01.2010 року, виданого Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу про стягнення з [PERSON] заборгованості в сумі 241170,89 грн. здійснена реалізація арештованого майна, а саме: трикімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] . Реалізація арештованого майна здійснена шляхом його продажу через ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» (а.с. 7). Порядок проведення прилюдних торгів з продажу квартири, будинків, підприємств як цілісного майнового комплексу, інших приміщень, земельних ділянок, що є нерухомим майном, на які звернено стягнення відповідно до чинного законодавства, а також розрахунків за придбане майно визначено Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (в редакції від 30.11.2009 року) Пунктом 1.2 вказаного Тимчасового положення визначено, що прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна за заявкою державного виконавця організовує і проводить спеціалізована організація, з якою органом державної виконавчої служби укладено відповідний договір. Відповідно до ст. 41 ЗУ «Про іпотеку» (в редакції від 13.01.2012 року) Реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» Згідно з ст. 43 ЗУ «Про іпотеку» (в редакції від 13.01.2012 року)Прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки. Організатор прилюдних торгів не пізнішеніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншунеобхіднуінформацію. Організатор прилюдних торгів забезпечує будь-якій зацікавленій особі доступ до інформації про умови проведення прилюдних торгів та про предмет іпотеки, щопідлягає продажу. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням (Правова позиція у справі за № 6-1981 цс16 від 12 жовтня 2016 року). Так, як на підставу визнання прилюдних торгів недійсними, позивач зазначає лише те, що експертом не здійснювалась оцінка домоволодіння, не було публікації про час та місце проведення прилюдних торгів. Ухвалою суду від 20.11.2018 року було задоволено клопотання представника [PERSON] про витребування з Металургійного відділу державної виконавчої служби міста Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області копію матеріалів виконавчого провадження по стягненню боргу з [PERSON] , [PERSON] на користь ПАТ «Террабанк», а також з ПП «Спеціалізоване підприємство Юстиція» копію матеріалів, які стосуються проведення прилюдних торгів по реалізації нерухомого майна, а саме, 3-кімнатної квартири по [ADDRESS] , яке складається з загальної площі 76,77 кв.м., жилої площі 48,2 кв.м. (лот. №5), яка належить на праві власності [PERSON] (а.с. 61). Металургійний відділ державної виконавчої служби міста Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області на виконання ухвали суду від 20.11.2018 року зазначив, що матеріали виконавчого провадження надати не може, оскільки вони були знищенні згідно акту про вилучення виконавчих проваджень для знищення від 04.02.2016 року на підставі розпорядження №2 від 05.01.2016 року проведено знищення виконавчих проваджень, завершиних у 2012, 2014 роках, через закінчення строків їх зберігання.(а.с. 80-87). Ухвалою суду від 09.12.2019 року було задоволено клопотання представника [PERSON] про витребування з Архівного відділу Васильківської райдержадміністрації документи ПП «Спеціалізоване підприємство Юстиція» документи, що стосуються проведення прилюдних торгів по реалізації нерухомого майна, а саме, 3-кімнатної квартири по [ADDRESS] , яке складається з житлової загальної площі 76,77 кв.м., жилої площі 48,2 кв.м. (лот №5), яка належала на праві власності [PERSON] (а.с. 167). Архівний відділ Васильківської районної державної адміністрації Київської області на виконання ухвали суду надав відповідь, що будь-які документи ПП «Спеціалізоване підприємство Юстиція», які стосуються проведення прилюдних торгів по реалізації нерухомого майна до архівного відділулу Василівської районної державної адміністрації на постійне зберігання не надходило (а.с. 176) Частиною 1 ст.\~81\~ЦПК України встановлено імперативний обов`язок щодо доказування і подання доказів у цивільному процесі, а саме зазначеною нормою вказано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ст.\~89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За змістом ч. 2 ст.\~77\~ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Зокрема, згідно з ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності та достатності (ст.ст. 77-80 ЦПК України). Відповідно до ч. 2 ст.\~13\~ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно зі ст.\~12\~ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. На виконання вимог ст. 12 ЦПК України судом неодноразово задовольнялись клопотання представника позивача про витребування доказів. Статтею 13\~ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Однак, в порушення вказаних норм позивач не надала доказів невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів ПП «Спеціалізоване підприємство Юстиція», передбачених Тимчасовим положенням, ЗУ «Про іпотеку», що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Крім того, щодо визнання відповідачем [PERSON] позову, суд зазначає наступне. Згідно з\~ст.48 ЦПК України\~сторонами в справі можуть бути як фізичні, так і юридичні особи. Відповідачем в цивільному процесі є особа, яка на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у справі для відповіді за пред`явленими позовними вимогами. Тільки на сторони поширюються матеріально-правова сила судового рішення і залежно від судового рішення змінюється обсяг їх суб`єктивних особистих та матеріальних прав. Згідно з положеннями цивільного процесуального законодавства відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Разом з цим, позивачем недоведено, яким саме чином відповідач [PERSON] порушив, не визнав або оспорив його права, свободи чи інтереси, тому суд приходить до висновку про визнання його неналежним відповідачем. Таким чином, суд прийшов висновку про недоведеність позовних вимог, тому й відмовляє в задоволенні позову з цих підстав. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] була звільнена від сплати судового збору, а тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід віднести за рахунок держави. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed