Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-06 00:00:00

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до Відділення виконавчої дирекції ФСС від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі, Міжрайонної профпатологічної МСЕК про визнання висновку МСЕК недійсним, про визнання права на одноразову допомогу, про стягнення одноразової допомоги. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначає, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . На момент смерті чоловіка вони проживали однією сім`єю і вона знаходилась на його утриманні, оскільки саме одержувана ним пенсія та страхові виплати становили основне джерело їх доходу. Більше 29 років [PERSON] працював у шкідливих умовах праці, в результаті чого він мав хронічне захворювання легень першої-другої ст. (пиловий бронхіт першої-другої ст., емфізема легень першої-другої ст.), ЛН першого-другого ст. На момент смерті у [PERSON] було ХОЗЛ 2-3 ст. (хронічне обструктивне захворювання легень) пиловий бронхіт, ЛН 3 ст. (легенева недостатність). За висновками судово-медичної експертизи відділення експертизи трупів Криворізького міжрайонного відділу «Дніпропетровське обласне Бюро судово-медичної експертизи» ДОР» №2246 від 19.12.2014 року був встановлений діагноз: хронічне обструктивне захворювання легень, пневмосклероз, хронічна емфізема легень, потовщення стінок бронхів та інше. За таких обставин, позивач вважає, що має право на отримання одноразової допомоги з настанням страхового випадку, а саме, смертю чоловіка відповідно до ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності». Звернувшись до МСЕК, нею отримано довідку №0000145 від 29.05.2015 року міжрайонної профпатологічної МСЕК у м. Дніпропетровськ про відсутність причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням. Звертає увагу, що з 23.02.2009 року [PERSON] перебував на обліку ФСС від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України, оскільки був зареєстрований страховий випадок профзахворювання, що отримане 13.01.2009 року. На підставі цього за висновком МСЕК від 25.02.2009 року серія ДНА-02 №030334 [PERSON] встановлена стійка втрата професійної працездатності. Зважаючи на дані про клінічний перебіг основного професійного захворювання та судово-медичного діагнозу у [PERSON] в останні роки життя професійне захворювання почало значно прогресувати. Оскільки хронічне обструктивне захворювання легень постійно загострювалось вважає за можливим констатувати про розвиток прогресуючої легенево-серцевої недостатності, що і стало безпосередньою причиною смерті. Тому, позивач вважає, що причиною смерті є саме професійне захворювання. Висновки комісії МСЕК не ґрунтуються, а суперечать лікарському свідоцтву про смерть. Причиною смерті була легенево-серцева недостатність, яка виникла внаслідок хронічної обструктивної хвороби легень з ускладненнями, що підтверджується підсумками висновку експерта №2246 «про причину смерті». За таких обставин, висновки Міжрайонної профпатологічної МСЕК у м. Дніпропетровськ від 29.05.2015 року №0000145 стосовно відсутності причинно-наслідкового зв`язку між смертю [PERSON] з професійним захворюванням, яка настала [INFO] , незаконні. Тому, просить суд визнати висновки МСЕК у м. Дніпропетровськ №0000145 від 29.05.2015 року стосовно причинного зв`язку смерті [PERSON] з професійним захворюванням недійсними; встановити право [PERSON] на страхове відшкодування від відділення виконавчої дирекції ФСС від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі Дніпропетровської області у зв`язку із смертю її чоловіка [PERSON] у зв`язку з його профзахворюванням; стягнути з відділення виконавчої дирекції ФСС від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі Дніпропетровської області на користь [PERSON] одноразову допомогу у зв`язку зі смертю її чоловіка [PERSON] у зв`язку із його профзахворюванням 1293242,28 грн.; стягнути з відділення виконавчої дирекції ФСС від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі Дніпропетровської області на користь [PERSON] інфляційне збільшення в сумі 559973,907 грн.; стягнути солідарно з відділення виконавчої дирекції ФСС від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі Дніпропетровської області та Міжрайонної МСЕК у м. Дніпропетровськ на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 100000,00 грн.. Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Причини неявки суду не повідомили. Представник відповідача Відділення виконавчої дирекції ФСС від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі (наразі Криворізьке відділення Управління Виконавчої дирекції Дніпропетровській області Фонду соціального страхування України) [PERSON] в судове засідання не з`явилась, до початку засідання надала заяву проведення засідання в письмовому провадженні за її відсутності, з позовом не погоджується, підтримує надані заперечення. Представник відповідача Міжрайонної профпатологічної МСЕК в судове засідання, також, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливим провести підготовче судове засідання без участі сторін. Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, доводи, викладені в позовній заяві, з`ясувавши повно та всебічно обставини, факти та відповідні їм правовідносини, суд приходить до наступних висновків. 15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким ЦПК України викладено в новій редакції. Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 22.06.2001 року перебувала в зареєстрованому відділом реєстрації актів громадянського стану Саксаганського районного управління юстиції м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з [PERSON] (Т. 1 а.с. 96). За життя [PERSON] тривалий час працював на тресті «КШБ», ШБУ ВАТ «Кривбасзалізрудком», ВАТ «Суха Балка» (Т. 1 а.с. 193-198). В п. 18 Акту №1 розслідування хронічного професійного захворювання від 16.02.2009 року причиною професійного захворювання встановлено роботу протягом 29 років в умовах пилу, параметри якого перевищували ГДК: запиленість повітря робочої зони: пил з вмістом вільного двоокису кремнію від 10% до 70%, концентрація від 3,20 мг/м куб. до 27,3 мг/м куб. при ГДК=2,0 мг/м куб. (Т. 1 а.с. 11-12). Актом №217 огляду МСЕК від 25.02.2009 року встановлено основний діагноз: хронічне обструктивне захворювання легень 1-ІІ ст. (пиловий бронхіт І-ІІІ ст., емфізема легень І-ІІ ст.), ф. нест. Рен. ЛН І-ІІ ст. захв. Проф. ЛК 13.01.2009 року. Супутній діагноз: гіпертонічна хвороба ІІ ст., ІІ ступінь, гіпертензивне серце, ІХС. Диф. Кардіосклероз СН І ст.. Встановлено 25% втрати професійної працездатності (Т.1 а.с. 63-67). З виписних епікризів судом встановлено, що [PERSON] неодноразово проходив медичне лікування у зв`язку з професійним захворюванням (Т.1 а.с. 71-72, 80-81, 82, 83). [INFO] чоловік позивачки [PERSON] помер (Т.1 а.с. 97). Висновком експерта №2246 визначено, що смерть наступила в результаті хронічної обструктивної хвороби легень з проявами хронічного бронхіту, хронічної емфіземи легень, перебіг хвороби супроводжувався розвитком недостатності кровообігу у малому, а потім у великому колі кровообігу з розвитком легеневого серця, гіпертонічної хвороби, інфаркту міокарда та ускладнилася легенево-серцевої недостатністю, яка і з`явилася безпосередньою причиною смерті. Висновок підтверджується характером морфологічних змін у внутрішніх органах: пневмосклерозом, хронічною емфіземою легень, хронічним бронхітом, перебудовою судинної стінки у легенях, легеневим серцем, застійним венозним повнокров`ям внутрішніх органах з розвитком асциту, гідроторакса, кардіального цирозу печінки, порушенням кровообігу у малому колі кровообігу, порушенням кровообігу у великому колі кровообігу, крупно вогнищевий отосклероз; нерівномірним кровонаповненням м`яза серця; повнокров`ям внутрішніх органів; рідким станом крові, результатами судово-гістологічного дослідження №9212 від 19.12.2014 року (Т.1 а.с. 6-8). Актом №14 визначення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом від 29.05.2015 року та Актом №20 визначення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом від 10.06.2015 року встановлено аналогічні рішення основного діагнозу причини смерті [PERSON] ИБС: постинфарктный (11.2013) кардиосклероз, стенозирующий коронаросклероз дилятация всех отделов сердца, декомпенсация сердечной деятельности, отек легкого, отек головного мозга (Т.1 а.с. 85-88, 89-92). На підставі Акту №14 визначення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом від 29.05.2015 року позивачці видано Довідку про причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом серії [NUMBER] , згідно якої причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням [PERSON] не встановлено (Т.1 а.с. 9). Згідно з п. 8 ст. 42 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (в редакції від 01.01.2015 року) причинний зв`язок смерті потерпілого з одержаним каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я має підтверджуватися висновками відповідних медичних закладів. Органом, який встановлює причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом є медико-соціальна експертна комісія, згідно Інструкції про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом, затвердженої наказом МОЗ\~України від\~15.11.2005\~року №606 (далі Інструкція). Згідно з Інструкцією причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом - зв`язок, який можна встановити між перебігом професійних захворювань (отруєнь) або наслідками трудового каліцтва з урахуванням форми, стадії, тяжкості функціональних порушень, розвитку ускладнень за життя, патоморфологічними та гістологічними змінами в органах та системах організму, що виявлені під час розтину, та настанням смерті. Пунктом 2.2 Інструкції встановлено, що для розгляду причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням, отруєнням або трудовим каліцтвом до МСЕК направляються відповідні документи постраждалих, у яких при житті було встановлено професійне захворювання (отруєння), трудове каліцтво, що спричинило стійку втрату професійної працездатності, та померлих після вступу в дію Закону України «Про охорону праці». Пунктом 2.4\~Інструкції передбачено,\~що розгляд\~питання про\~встановлення причинного\~зв`язку\~смерті з\~професійним захворюванням\~(отруєнням\~або трудовим\~каліцтвом проводять\~на підставі\~таких документів: направлення\~роботодавця чи\~профспілкового органу\~підприємства,\~на якому\~потерпілий одержав\~травму чи\~професійне захворювання\~(отруєння),\~або робочого\~органу виконавчої\~дирекції Фонду\~соціального страхування\~від нещасних\~випадків на\~виробництві та\~професійних захворювань\~України (далі\~-\~Фонд)\~або лікарсько-консультаційної\~комісії лікувально-профілактичного\~закладу (далі\~-\~ЛПЗ),\~суду чи\~прокуратури; свідоцтва\~про смерть\~або його\~копії; посмертного\~епікризу,\~завіреного адміністрацією\~ЛПЗ,\~в якому\~перебував на\~лікуванні,\~диспансерному нагляді\~померлий; оригіналу\~медичної карти\~амбулаторного хворого,\~з описом\~її змісту,\~зробленим ЛПЗ; копії\~протоколу патолого-анатомічного\~розтину з\~гістологічним дослідженням,\~затвердженої завідувачем\~патолого-анатомічного\~бюро,\~головним \~лікарем \~чи заступником\~головного лікаря\~з медичної\~частини або\~з поліклінічного\~розділу роботи,\~чи акта\~судово-медичного\~та судового\~гістологічного дослідження,\~затвердженого начальником\~обласного бюро\~(міського,\~районного відділення)\~судово-медичної\~експертизи (якщо\~вони були\~проведені); акта\~про \~нещасний випадок\~на виробництві,\~ якщо\~був нещасний\~випадок; медико-експертної справи померлого (подається на підставі даних останньої довідки МСЕК про визначення інвалідності та/або відсотків втрати професійної працездатності, яку надають родичі померлого). Відповідно до п. 2.10 Інструкції висновок про наявність або відсутність причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом оформляється довідкою у трьох примірниках, що використовується МСЕК за формою, що затверджується МОЗ України та видається: перший - установі, що надавала направлення до МСЕК, другий - відповідному відділенню виконавчої дирекції Фонду, третій - заявнику. Підставою є акт визначення причинного зв`язку смерті з профзахворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом (форма акта затверджується МОЗ України). За приписами\~пункту 2.14\~Інструкції остаточне\~рішення про\~наявність або\~відсутність причинного\~зв`язку\~смерті з\~профзахворюванням (отруєнням)\~або трудовим\~каліцтвом МСЕК\~може прийняти\~тільки після\~всебічного вивчення\~наданої медичної\~документації померлого,\~запиту й\~розгляду,\~у разі\~потреби,\~додаткових документів\~та проведення\~необхідних консультацій. Рішення МСЕК приймається протягом місяця з дати надходження документів померлого, а у разі необхідності витребування додаткових документів з інших закладів, установ, організацій, терміни прийняття рішення може бути подовжено ще на один місяць з повідомленням зацікавлених осіб. Пунктом 2.17 Інструкції передбачено, що оскарження рішення МСЕК про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом заявником або представником Фонду здійснюється згідно з розділом V Положення про медико-соціальну експертизу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.02.92 року № 83 (83-92-п) (із змінами), шляхом подання протягом місяця з моменту отримання висновку МСЕК письмової заяви до МСЕК, в якій розглядалося встановлення причинного зв`язку смерті, або до Кримської республіканської, обласної, центральної міської МСЕК або до відповідного відділу (управління) охорони здоров`я. Відділ (управління) охорони здоров`я, що розглядав оскарження, в триденний строк з дня одержання заяви надсилає усі наявні документи разом із заявою на розгляд Кримської республіканської, обласної, центральної міської МСЕК, яка не пізніше ніж через місяць з дня реєстрації заяви проводить розгляд документів і приймає відповідне рішення та повідомляє відділ (управління) охорони здоров`я. Рішення Кримської республіканської, обласної, центральної міської МСЕК може бути оскаржене до МОЗ України, за дорученням якого справи можуть бути розглянуті в Українському державному науково-дослідному інституті медико-соціальних проблем інвалідності МОЗ України (м. Дніпропетровськ), Українському державному науково-дослідному інституті реабілітації інвалідів МОЗ України (м. Вінниця) або визначеною комісією іншої області. Згідно з п. 2.19. Інструкції Рішення МСЕК з питань причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом може бути оскаржене до суду у встановленому законодавством порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Враховуючи викладене, суд вважає, що рішення, яке викладене в акті №14 визначення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом та довідкою про причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом серії [NUMBER] прийнято на підставі, в межах повноважень, та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно із ч.1 ст.81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У ч. 1 ст.\~76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 2 ст.\~77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст.\~80 ЦПК України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Статтею 89\~ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Так, звертаючись до суду з позовом, [PERSON] зазначила, що хронічне обструктивне захворювання легень у її чоловіка постійно загострювалось, тому вона констатує розвиток прогресуючої легенево-серцевої недостатності, що і стало, на її думку, причиною смерті [PERSON] . Разом з цим, вказане вище є лише припущенням позивачки, оскільки жодним доказом, наявним в матеріалах справи, не підтверджується. Судом досліджено виписки з історії хвороби та виписні епікризи, які свідчать про те, що [PERSON] знаходився на стаціонарному лікуванні, обстеженні з 05.01.2009 року по 14.01.2009 року, з 29.10.2008 року по 05.11.2008 року, з 19.11.2008 року по 27.11.2008 року, з 19.02.2008 року по 28.02.2008 року, з 04.09.2011 року по 13.10.2011 року, з 12.04.2010 року по 21.04.2010 року, з 26.08.2010 року по 04.09.2010 року, з 08.01.2011 року по 17.01.2011 року, з 27.08.2007 року по 12.08.2007 року, 19.04.2012 року по 04.05.2012 року,з 22.05.2013 року по 07.06.2013 року (Т.1 а.с. 71-72, 80-81, 82, 83, Т.2 а.с. 7, 8, 9, 10, 24, 53, 56). Тобто, з вказаного суд робить висновок лише про те, що [PERSON] періодично перебував на стаціонарному лікуванні або обстеженні, у зв`язку з наявністю захворювань. Однак, вказане ні як не доводить твердження позивача про розвиток прогресуючої легенево-серцевої недостатності. Крім того, за клопотанням представника позивача судом призначалась судова експертиза для встановлення причинного зв`язку між смертю [PERSON] та професійним захворюванням (Т.1 а.с. 154). Однак, листами експертів суд було повідомлено, що для проведення судової експертизи необхідно надіслати гістологічний матеріал від трупа гр. [PERSON] , оригінали всієї медичної документації, яка б відображала стан здоров`я [PERSON] за тривалий період часу та трудову книжку (Т.1 а.с. 155). У зв`язку з відсутністю необхідного матеріалу та документів експертиза проведена не була. Відповідно до положень ч. 5 ст.\~12\~ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом. Відтак, судом 28.02.2019 року витребувано з Міжрайонної профпатологічної МСЕК: гістологічний матеріал від трупа гр. [PERSON] , 1951 року народження, вологий архів і препарати з шматочками внутрішніх органів, що були відібрані при розтині трупа (упакований відповідним чином, підписаний, опечатаний та завірений підписом того, хто пакував з супровідним листом за підписом особи, що призначала експертизу, де вказано нумерацію та перелік всіх об`єктів, що надсилаються) та направлення на гістологічне дослідження з переліком шматочків внутрішніх органів, які вилучались при судово-медичній експертизі; оригінали всієї медичної документації (амбулаторні карти, історії хвороби, тощо), які б відображали стан здоров`я [PERSON] , 1951 року народження, за тривалий період часу (не менше 10-15 років) до смерті, в тому числі і наявні рентгенівські знімки (Т.1 а.с. 184). На виконання ухвали суду про витребування КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи» ДОР» направив листа, згідно якого повідомив, що повертає ухвалу без виконання, оскільки перелічені в ухвалі матеріали і документи не знаходяться в матеріалах медико-експертної справи [PERSON] . Після розгляду питання причинного зв`язку смерті з профзахворюванням, гістологічні матеріали від трупа гр. [PERSON] до міжрайонної профпатологічної МСЕК не надходили, так як для розгляду питання про причинний зв`язок смерті з проф. захворюванням достатньо протоколу патологоанатомічного розтину з гістологічним дослідженням, затвердженим завідувачем патологоанатомічного бюро чи акту судово-медичного та судово-гістологічного дослідження, затвердженим начальником обласного бюро (міського, районного відділення) судово-медичної експертизи (якщо вони були проведені), які були повернуті дружині померлого (Т.1 а.с. 200). 16.09.2019 року судом витребувано з ДП «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Криворізького міжрайонного відділу КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР, Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4» Криворізької міської ради», КЗ «Криворізька міська лікарня №5», КЗ «Криворізька міська лікарня №9» матеріали, а саме: гістологічний матеріал від трупа [PERSON] , [INFO] вологий архів і препарати з шматочків внутрішніх органів, що були відібрані при розтині трупа (упакований відповідним чином, підписаний, опечатаний та завірений підписом того, хто пакував з супровідним листом за підписом особи, що призначила експертизу, де вказано нумерацію та перелік всіх об`єктів, що надсилаються) та направлення на гістологічне дослідження з переліком шматочків внутрішніх органів, які вилучались при судово-медичній експертизі трупа; оригінал всієї медичної документації (амбулаторні карти, історії хвороби, тощо), яка б відображала стан здоров`я [PERSON] , [INFO] , за тривалий період часу (не менше, як за 10-15 років) до смерті, в тому числі і наявні рентгенівські знімки. КНП «Криворізька міська лікарня №5» КМР 07.10.2019 року та КНП «Криворізька міська лікарня №9» КМР 09.10.2019 року надіслано до суду на виконання ухвали суду від 16.09.2019 року медичні картки [PERSON] (Т.1 а.с. 235,236). Листом завідувача Криворізького міжрайонного відділу КЗ «Дніпропетровське обласне БСМЕ» Рубанової А.М. на виконання вимог ухвали суду від 16.09.2019 року повідомлено, що згідно з Наказом №6 від 17.01.1995 року гістологічний архів утилізований в м. Дніпр в 2017-2018 р.р. (Т.1 а.с. 237). Листом головного лікаря ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» [PERSON] на виконання ухвали від 16.09.2020 року направлено належним чином завірену копію медичної картки амбулаторного хворого [PERSON] , де зазначено історію розвитку хронічного бронхіту за тривалий час. Повідомлено, що будь-які інші медичні документи за тривалий час до смерті, в тому числі рентгенівські знімки у них відсутні (Т.2 а.с. 1-2). В.о. головного лікаря КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4» КМР Логінова А.А. на виконання ухвали від 16.09.2019 року повідомила, що гістологічний матеріал від трупа [PERSON] відсутній. Щодо медичної документації зазначила, що у закладах охорони здоров`я, що надають первинну медичну допомогу заповнюється форма первинної облікової документації №025/0 «Медична карта амбулаторно хворого», яка відповідно до Інструкції щодо заповнення форми первинної облікової документації №025/о «Медична карта амбулаторного хворого №__» має термін зберігання 5 років (Т.2 а.с. 99). Після отримання перелічених документів на виконання вимог ухвали суду від 16.09.2019 року про витребування доказів стороною позивача не ставилось перед судом питання щодо призначення судової експертизи для встановлення причинного зв`язку між смертю [PERSON] та професійним захворюванням. Статтею 110 ЦПК України встановлено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Позивачем долучено до матеріалів справи висновок експерта №2246, який містить, зокрема, відповідь на питання щодо причини смерті [PERSON] , та який, на думку позивача і є доказом, що причиною смерті [PERSON] стало саме професійне захворювання (Т.1 а.с. 7-8). Однак, суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Крім цього, жодним нормативно-правовим актом не встановлено експерта, як особу, яка може встановити причинний зв`язок між смертю та наявністю професійного захворювання, тоді як, Інструкцією про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом чітко встановлено, що органом, який встановлює причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням є саме медико-соціальна експертна комісія. Відтак, в судовому засіданні не знайшли підтвердження доводи позивача про те, що її чоловік [PERSON] помер у зв`язку з наявністю професійного захворювання, а отже і вимога щодо визнання висновку МСЕК №0000145 від 29.05.2015 року задоволенню не підлягає. Що стосується вимог про встановлення права [PERSON] на страхове відшкодування та стягнення з відділення виконавчої дирекції ФСС одноразової допомоги у зв`язку зі смертю її чоловіка у розмірі 1293242,28 грн., суд вказані вимоги залишає без задоволення, зважаючи на наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (в редакції від 01.01.2015 року) у разі смерті потерпілого право на одержання щомісячних страхових виплат мають непрацездатні особи, які перебували на утриманні померлого або мали на день його смерті право на одержання від нього утримання, а також дитина померлого, яка народилася протягом не більш як десятимісячного строку після його смерті. Згідно з\~ч.\~8\~ст.\~42\~ЗУ «Про\~загальнообов`язкове державне\~соціальне страхування»\~(в\~редакції від\~01.01.2015\~року)\~у разі\~якщо смерть\~потерпілого,\~який одержував\~щомісячні страхові виплати,\~настала внаслідок\~ушкодження здоров`я\~від нещасного\~випадку на\~виробництві або\~професійного захворювання,\~розмір щомісячної\~страхової виплати особам,\~які мають\~на це\~право,\~встановлюється виходячи\~з розміру\~щомісячної страхової виплати на день смерті потерпілого. Причинний зв`язок смерті потерпілого з одержаним каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я має підтверджуватися висновками відповідних медичних закладів. Одноразова допомога сім`ї та особам, які перебували на утриманні, у цьому випадку не виплачується. Так, зважаючи на те, що Актом №14 визначення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом не встановлено зв`язку між смертю [PERSON] та його професійним захворюванням, видану на підставі вказаного Акту довідку №0000145 від 29.05.2019 року судом не визнано недійсною, а отже [PERSON] не має право відповідно до ч. 8 ст. 42 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (в редакції від 01.01.2015 року) на одержання страхової виплати. Вимога щодо стягнення інфляційного збільшення в розмірі 559973,907 грн. задоволенню, також, не підлягає, оскільки жодних строків щодо суми страхової виплати відповідачі не порушували, оскільки право на отримання страхової виплати у [PERSON] взагалі не настало. Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази,

Outcome: dismissed