Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-26 00:00:00

В провадження Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява про розірвання договору підряду. В обґрунтування позовних вимог позивачем та його представником було зазначено, що 10 вересня 2018 між позивачем та фізичною особою підприємцем був укладений договір підряду, згідно якого замовник доручає а підрядник приймає на себе зобовязання з виконання робіт а саме утеплення квартири. [PERSON] не тільки не виконав в установлений строк свої зобовязання, але й навіть не приступив до їх виконання, у звязку з чим позивач просить: розірвати договір підряду, укладений 10 вересня 2016 року між ним та фізичною особою-підприємцем [PERSON] та стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] на користь [PERSON] 19\~124 (девятнадцять тисяч сто двадцять чотири) грн., що складається з: аванс у розмірі 3600,00 грн., проценти за користування авансовими коштами у розмірі 1044,00 грн., пеня 3% від суми авансу за кожен день прострочення у розмірі 6480,00 грн., моральна шкода у розмірі 8000,00 грн. У судове засідання позивач не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, наполягав на задоволенні позовних вимог. Відповідач у судове засідання не зявився, про день, час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив. 15.12.2017 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, котрим ЦПК України викладено в новій редакції. Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних положень\~ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до ч.ч.3,4 ст.3\~ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обовязки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що подальший розгляд цієї справи належить проводити за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України, в частині, у якій вони не встановлюють нових обовязків, не скасовують чи не звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи не обмежують їх використання. В свою чергу, відповідно до ч.2 ст.19\~ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження (п.п.4 ч.2 ст.187 ЦПК України). Враховуючи положення ст.19 ЦПК України, суд вважає, що справа повинна бути розглянута за правилами загального позовного провадження. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України). За загальним правилом частини першої статті 223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Тому, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд у межах заявлених позовних вимог (стаття 13 ЦПК України) встановив наступне. Судом встановлено, що 10 вересня 2016 року між [PERSON], як замовником та фізичною особою підприємцем [PERSON], як підрядником, було укладено договір підряду. Пунктом 1.1 договору передбачено, що замовник доручає а підрядник приймає на себе зобовязання з виконання робіт а саме утеплення квартири. У відповідності до п. 4.1 договору підрядчик зобовязується виконати роботу дійсно цього договору протягом 14 календарних днів з моменту виконання авансового платежу. Авансовий платіж у розмірі 3600,00 грн. було видано підрядчику 10 вересня 2016 року, тобто 25 вересня 2016 року [PERSON] повинен був передати [PERSON] роботу і предявити до підписання акт виконаних робіт. Згідно з п. 4.2 договору приймання здача виконаних робіт здійснюється представниками сторін і оформлюється Актом приймання здачі робіт формою КБ-2, КБ-3. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобовязання, що є порушенням законних прав [PERSON] Факт отримання відповідачем грошових коштів в сумі 3,600 грн. підтверджується розпискою написаною [PERSON] на договорі. Позивач свої зобовязання за договором виконала, тоді як відповідачем зобовязання порушено. За своєю природою укладений між сторонами договір є договором підряду, оскільки, відповідно до ч. ч. 1, 3\~ст. 865 ЦК України, за договором підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. За ч. 2\~ст. 849 ЦК України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. У відповідності до ч. 2\~ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. З огляду на викладене, суд вважає істотним порушення відповідачем договору, у звязку з чим, договір підлягає розірванню. Відповідно до ст. 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Враховуючи, що підписана 16 лютого 2014 року сторонами домовленість про завдаток є по суті договором завдатку, до неї застосовуються наслідки, передбачені\~ст. 571 ЦК України. Згідно ч. 1\~ст. 571 ЦК України, якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Розділом 5 договору підряду, передбачена відповідальність сторін, згідно якого за невиконання або неналежне виконання зобовязання за договором сторони несуть відповідальність згідно чинного законодавства. Оплата штрафних санкцій та відшкодування збитків не звільняє винну сторону від виконання зобовязань за даним договором, у разі несвоєчасної оплати вартості виконаних робіт замовник зобовязаний сплатити на користь підрядчик піню у розмірі 0,1% від простроченої суми за кожен день прострочення. У разі пропуску терміну виконання робіт підрядчик сплачує на користь замовника штраф у розмірі 0,1% від вартості договору за кожний день прострочення. Статтею 549 ЦК України\~закріплено, що у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (штрафу, пені). В ході судового розгляду встановлено, що відповідачем до теперішнього часу свої зобовязання за договором не виконано. З огляду на наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 19\~124 (девятнадцять тисяч сто двадцять чотири) грн., що складається з: аванс у розмірі 3600,00 грн., проценти за користування авансовими коштами у розмірі 1044,00 грн., пеня 3% від суми авансу за кожен день прострочення у розмірі 6480,00 грн., моральна шкода у розмірі 8000,00 грн. У відповідності до положень ч. 3\~ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Враховуючи, що позивача звільнено від сплати судового збору, судовий збір підлягає стягненню з відповідача в дохід держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved