Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~ В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою [PERSON] до Державного підприємства «Національний академічний український драматичний театр імені Марії Заньковецької» про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача: 08 листопада 2019 року позивач [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до Державного підприємства «Національний академічний український драматичний театр імені Марії Заньковецької» про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що у листопаді 2019 року позивач звернувся із зазначеним позовом до відповідача який мотивує тим, що згідно контракту укладеного 11 жовтня 2016 року між позивачем та Державним підприємством «Національний академічний український театр імені Марії Заньковецької» позивач був призначений на посаду артиста драми першої категорії Державного підприємства «Національний академічний український театр імені Марії Заньковецької». Згідно додатка до контракту від 11.10.2019 року, його дія продовжена до 12.10.2022 року. Пунктом 6 наказу відповідача від 18.10.2019 року № 189-к «Про догану [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] » позивачу було оголошено догану. Підставою оголошення догани, стало те, що 06.10.2019 року під час вистави «Соло для мідних труб» [PERSON] , за відкритої завіси під час поклону, артист драми першої категорії [PERSON] звернувся зі сцени у театральному костюмі та гримі до глядачів, з особистими вимогами соціального характеру, вийшовши за межі дорученої йому ролі у виставі, що підтверджується відеозаписами у відкритому доступі у мережі інтернет. Такі дії позивача, як зазначено в оскаржуваному наказі, були спрямовані на заподіяння шкоди діловій репутації Театру, через прояв загальної зневаги до глядачів, а також приниження честі і гідності окремих працівників Театру, шляхом поширення недостовірної інформації про діяльність Театру на загал, а також вказує на недобросовісне ставлення позивача до своїх посадових обов`язків та трудової дисципліни, що проявляється у недотриманні ним абз. 2 п.7 Розділу 1 контракту, де зазначено, що до складу робочої (трудової функції) акторів драми різної категорії входить підготовка під керівництвом режисера і виконання у виставах Театру доручених ролей як на стаціонарі, так і на гастролях та виїздах, порушення абз. 2, 5, 6 п.1 Розділу ІІІ контракту якими визначено обов`язки працівника, а саме сумлінно виконувати свою трудову функцію, що визначена посадовою інструкцією, дотримуватися трудової дисципліни і правил внутрішнього трудового розпорядку закладу культури, дотримуватися вимог з охорони праці та забезпечення безпеки праці, а також недотримання ним абз. 2 п. 27, п. п. 28, 32, 34 Правил внутрішнього розпорядку праці у НАУД театрі ім. М.Заньковецької які деталізують порядок виконання трудової функції актором, забороняючи зміну чи додаток від себе тексту ролі, третій дзвінок перед початком вистави повідомляє, що дія вистави розпочалась, під час вистави чи репетиції за кулісами можуть бути присутні лише актори, зайняті у цій дії, вхід за куліси без спеціального дозволу дирекції іншими працівниками театру, а також стороннім особам категорично заборонено, артисти, зайняті в даній виставі чи генеральній репетиції, не мають права з`являтися у приміщеннях, де знаходиться публіка. Вважає, що своїм виступом 06.10.2019 року після вистави «Соло для мідних труб» не допустив порушення трудової дисципліни, а тому підстав застосовувати до нього дисциплінарне стягнення не було, у зв`язку із чим вважає оскаржуваний наказ в частині оголошення йому догани незаконним та просить його скасувати. Представником відповідача подано відзив на позовну заяву в якому останній проти позовних вимог заперечує, посилаючись на те, що 06.10.2019 року згідно з репертуарним планом у Театрі відбувався показ репертуарної вистави «Соло для мідних труб» О. Огородника. П. 3 Наказу генерального директора-художнього керівника Театру №88 від 14.12.2018 року «Про роботу над новою виставою «Соло для мідних труб» О. Огородника» [PERSON] був призначений як виконавець на «Пітер, племінник [PERSON] ». За відкритої куліси під час поклону, артист драми першої категорії [PERSON] звернувся зі сцени у театральному костюмі та гримі до глядачів, з «промовою, в якій вказав на грубе порушення з боку адміністрації Театру трудових прав працівників, що полягають у свідомому затягуванні процедури укладення нового Колективного договору в Театрі». Сукупність встановлених обставини, які визнані позивачем у позовній заяві, та які можна встановити на підставі перегляду відеозапису, який є у відкритих джерелах та доданий до відзиву у сукупності із відповідними нормами щодо організації виконання акторами своєї трудової функції, дозволили встановити наявність у діях [PERSON] порушення посадових обов`язків і трудової дисципліни, що було обґрунтовано у мотивувальній частині оскаржуваного Наказу. Вони проявилися у виході за межі дорученої ролі у репертуарній виставі шляхом ігнорування визначених правил, мета яких забезпечення належного сприйняття глядачами театрального дійства на підставі створеного цілісного художнього візуально-звукового образу вистави. Роботодавець, встановивши склад дисциплінарного проступку у діях працівника, при обранні дисциплінарного стягнення врахував ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника, що відображено у мотивувальній частині оскарженого наказу. Ступінь тяжкості включає форму вини, хоча лише до вини і не зводиться. Працівник розумів власну поведінку, бажав настання наслідків за результатами такої, що свідчить про умисел вчинення дій. Роботодавець застосував застосував найм`якший захід відповідальності оголосив догану (а.с. 34-37). Заяви (клопотання) учасників справи: позивач [PERSON] 12.12.2019 року подав заяву про усунення недоліків позовної заяви (а.с.23); представник відповідача [PERSON] 15.01.2020 року подав відзив на позовну заяву (а.с.34-37); представник відповідача [PERSON] 15.01.2020 року подав клопотання про зариття провадження у справі (а.с.48-50); представник позивача [PERSON] 26.02.2020 року подав заяву про долучення до матеріалів справ CD диск (а.с.59-60); представник відповідача [PERSON] 04.05.2020 року подав клопотання про відкладення судового засідання (а.с.86-87); представник відповідача [PERSON] 30.06.2020 року подав клопотання про відкладення судового засідання (а.с.93-94); представник відповідача [PERSON] 07.08.2020 року подав клопотання про визнання поважними причини неподання письмових доказів до початку розгляду справи (а.с.105-106); представник відповідача [PERSON] 16.12.2020 року подав пояснення (а.с.122-127). Процесуальні дії суду по справі: Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 13.11.2019 року позовну заяву залишено без руху (а.с.19-20); Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 17.12.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання по справі на 16.01.2020 року (а.с.25-26); Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 17.12.2019 року винесено ухвалу про виправлення описки (а.с.29-30); підготовче засідання 16.01.2020 року відкладено (а.с.56); в підготовчому засіданні 26.02.2020 року оголошено перерву (а.с.73-74); Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 04.03.2020 року справу призначено до судового розгляду по суті на 01.04.2020 року (а.с.79-81); судоове засідання 01.04.2020 року відкладено (а.с.84); судоове засідання 05.05.2020 року відкладено (а.с.88); судоове засідання 30.06.2020 року відкладено (а.с.95-96); в судовому засіданні 30.07.2020 року оголошено перерву (а.с.100-103); судоове засідання 07.10.2020 року відкладено (а.с.114); судоове засідання 02.11.2020 року відкладено (а.с.117); В судовому засіданні 16.12.2020 року: позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, пояснив, що дійсно звертався до глядачів театру після завершення вистави у зв`язку з незгодою з діяльністю керівництва театру з метою відстоювання прав працівників театр. Також зазначив, що жодних порушень трудової дисципліни чи своїх обов`язків не вчиняв, на момент його звернення до глядачів п`єса повністю завершилась, всі артисти були на сцені в зв`язку із здійсненням поклону. Просить позовні вимоги задоволити. представник позивача [PERSON] заявлений позов підтримав з мотивів викладених у ньому додатково пояснив, що укладений між сторонами контракт, а також діючі в Театрі правила внутрішнього трудового розпорядку не забороняють акторам звертатися до глядачів із зверненнями щодо порушення на їхню думку з боку адміністрації Театру їхніх законним прав, звертає увагу суду на те, що звернення до глядачів мало місце після закінчення вистави а не під час такої про що стверджує відповідач, а тому такий виступ позивача не може вважатися порушенням трудової дисципліни, що вказує на незаконність оскаржуваного наказу в частині оголошення догани [PERSON] . Просить позов задоволити. представник відповідача [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином,про що свідчить розписка про повідомлення осіб у справі про дату, час та місце судового засідання (а.с.119). Причини неявки не відомі. На аресу суду надіслав пояснення (а.с. 122-127). Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин: Судом встановлено що: Згідно контракту від 11.06.2016 року укладеного з Державним підприємством «Національний академічний український театр імені Марії Заньковецької» [PERSON] працює на посаді артиста драми першої категорії. Згідно укладеного 11.10.2019 року між сторонами додатку, дія Контракту продовжена до 12.10.2022 року. Наказом №189-к від 18.10.2019 року «Про догану [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] » позивачу було оголошено догану. Зокрема в абзаці 6 даного наказу зазначено, що 06.10.2019 року під час вистави «Соло для мідних труб» [PERSON] , за відкритої куліси під час поклону, артист драми першої категорії [PERSON] звернувся зі сцени у театральному костюмі та гримі до глядачів, з особистими вимогами соціального характеру, вийшовши за межі дорученої йому ролі у виставі. Що підтверджується відеозаписом у відкритому доступі в мережі Інтернет. Судом досліджувався відеозапис звернення [PERSON] до глядачів театру, в якому він вказує на незаконне, на його думку, звільнення актора [PERSON] , а також вимагає припинити саботаж адміністрацією театру прийняття колективного договору. Позиція суду та оцінка доводів учасників справи: Положеннями\~статті 3 КЗпП України\~визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав. Перевіряючи підстави для притягнення позивача до відповідальності, суд приходить до висновку, що такі були відсутні на момент видачі наказу. Так, відповідно до ч. 1 ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких видів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі. У трудовому законодавстві немає обмежень щодо підстав та періодичності застосування догани як дисциплінарного стягнення. Згідно положень ст. 147 КЗпП порушення трудової дисципліни це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, а також обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку (ст. 149 КЗпП України). За змістом вказаної статті КЗпП України підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. Таким чином, в силу ст. ст. 147-149 КЗпП України\~роботодавець має право застосовувати до працівника дисциплінарне стягнення за винне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Судом встановлено, що трудова функція, права та обов`язки позивача визначені Контрактом укладеним 11 жовтня 2016р. між Державним підприємством «Національний академічний український театр імені Марії Заньковецької» та [PERSON] , яким останнього призначено на посаду артиста драми першої категорії Державного підприємства «Національний академічний український театр імені Марії Заньковецької», а також правилами внутрішнього трудового розпорядку що діють в театрі. Оцінюючи оскаржуваний наказ від 18.10.2019 року № 189-К «Про догану [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] » в частині оголошення догани позивачу з точки зору відповідності вимогам законодавства, суд зазначає наступне. Дисциплінарна відповідальність працівника є різновидом юридичної відповідальності, певним заходом примусового впливу, примусовою санкцією, яка спричиняє для порушника негативні наслідки. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Матеріали справи не містять доказів порушення трудової дисципліни [PERSON] при зверненні до глядачів 06 жовтня 2019 року після закінчення вистави «Соло для мідних труб» [PERSON] , за відкритої куліси під час поклону. На відеозаписі звернення [PERSON] до глядацької аудиторії театру видно, що останній не звертався з особистими вимогами соціального характеру. Виступ [PERSON] перед глядачами по закінченню вистави, беззаперечно містить емоційні оціночні судження. Як вбачається зі змісту ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. За таких обставин, суд дійшов висновку, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку незважаючи на його емоційний виступ зі сцени театру 06.10.2019р. після вистави «Соло для мідних труб» в якому він виклав свої суб`єктивні судження діяльності адміністрації театру, а тому заявлений ним позов слід задоволити а оскаржуваний наказ в частині оголошення йому догани, визнати незаконним та скасувати. Відповідно до положень статті 263 ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ч. 5ст. 263 ЦПК України Обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають. Таким чином, доводи позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні. Суд виконавши\~всі вимоги\~цивільного процесуального\~законодавства і\~всебічно перевіривши\~обставини справи,\~приходить до\~висновку що\~позовні вимоги\~є обґрунтованими\~та доведеними. Розподіл судових витрат між сторонами: Відповідно до ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позовних вимог понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати, а саме, судовий збір у розмірі 768, 40 грн., підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved