Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-19 00:00:00

В провадженні Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває дана цивільна справа. Заявник посилається на те, що 25 грудня 2016 року помер його рідний дядько [PERSON], який ще за життя, а сем 16 серпня 2011 р. заповів заявнику належний йому на праві власності житловий будинок разом з надвірними будівлями, розташований за адресою: вул. Грушевського, будинок 15, село Червоне Долинського району Кіровоградської області. Станом на дату смерті дядька [PERSON] заявник проживав разом з ним за цією адресою. 20 грудня 2018 року [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Першої Криворізької державної нотаріальної контори [PERSON], за місцем відкриття спадщини, із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті дядька [PERSON] Проте, постановою державного нотаріуса від 20 грудня 2018 р. заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Так як у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус заявнику відмовив, він просить суд встановити факт постійного проживання з [PERSON] на час відкриття спадщини, маючи за мету підтвердити факт прийняття спадщини для оформлення і видачі нотаріусом свідоцтва про право на спадщину після смерті дядька. Зазначає про те, що інших, крім заявника, спадкоємців у померлого 25.12.2016 р. [PERSON] немає. Ухвалою суду від 21.01.2019 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами окремого провадження, задоволено клопотання позивача про виклик свідків. Заявник та заінтересована особа, їх представники в судове засідання не зявились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Заявник [PERSON] в судове засідання не з`явився, його представником - адвокатом [PERSON] подана заява з проханням розглянути заяву [PERSON] без участі заявника та його представника, заявлені вимоги підтримують. Представник заінтересованої особи - Пишненської сільської ради до суду не з`явився, проте, головою сільської ради подано заяву про розгляд справи за відсутності представника заінтересованої особи, проти задоволення заяви не заперечує. Суд проводить судове засідання без фіксування технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що заява підлягає до задоволенню, з огляду на наступне. Судом встановлено, що 25 грудня 2016 року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ОЛ № 266698 від 26.12.2016 року. 16 серпня 2011 року секретарем Пишненської сільської ради було посвідчено заповіт, яким [PERSON], зареєстрований за адресою: [INFO]. кв. 23, на випадок його смерті заповів належний йому житловий будинок разом з надвірними будівлями, що розташований за адресою: село Червоне, вулиця Грушевського, буд. 15 в Долинському районі Кіровоградської області племіннику [PERSON] [INFO]. Постановою державного нотаріуса Першої Криворізької державної нотаріальної контори [PERSON] від 20.12.2018 р., за місцем відкриття спадщини, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого 25.12.2016 р. [PERSON] у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із довідки, виданої Пишненською сільською радою № 252/02-31 від 26.12.2016 р., [PERSON], який помер 25.12.2016 р., по день смерті проживав в житловому будинку без реєстрації місця проживання за адресою: [INFO], Кіровоградської обл… На день смерті громадянин у вищезазначеному будинку проживав разом із племінником [PERSON]. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд розглядає в порядку окремого провадження. За умовами ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Відповідно до частини першої статті 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). Відповідно до частини третьої статті 1268 та частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Пунктами 3.21, 3.22 Глави 10 «Видача свідоцтв про право на спадщину» Розділу ІІ «Порядок вчинення окремих видів нотаріальних дій» Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5,передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї; у разі відсутності у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем може бути: довідка органу реєстрації місця проживання про те, що місце проживання спадкоємця на день смерті спадкодавця було зареєстровано за однією адресою зі спадкодавцем. Судом встановлено, що оскільки місце проживання спадкодавця [PERSON] та спадкоємця [PERSON] на час відкриття спадщини були зареєстровані за іншими адресами, державний нотаріус відмовив заявнику у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого статтею 1270 ЦК України строку для її прийняття. Разом з тим, ч. 3. ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ст. 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження. Як зазначено у ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» місце проживання житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини. Таким чином особа, яка проживала разом із спадкодавцем на час його смерті без місця реєстрації має право у судовому порядку встановити факт постійного проживання із спадкодавцем на момент його смерті. Аналогічна правова позиція викладена у Постановах Пленуму Верховного Суду України від 21.02.2018 року по цивільній справі №317/2329/15-ц та від 28.02.2018 року по цивільній справі №633/344/16-ц. В постанові від 04 липня 2018 р. у справі № 404/2163/16-ц Верховний суд дійшов висновку про те, що відсутність реєстрації місця проживання спадкоємця за останнім місцем проживання спадкодавця не є доказом того, що він не проживав із спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо передбачені частиною третьою статті 1268 ЦК України обставини підтверджуються іншими належними і допустимими доказами. Дослідженими в судовому засіданні доказами доводиться, що спадкоємець [PERSON] на дату смерті спадкодавця [PERSON] постійно проживав разом з ним в житловому будинку, що розташований за адресою: вул. Грушевського, будинок 15, село Червоне Долинського району Кіровоградської області, вів з ним спільне господарство та після смерті поховав спадкодавця, відповідно до довідки від 26.12.2016 р. № 251/02-31, виданої Пишненською сільською радою. Таким чином суд вважає доведеним той факт, що заявник [PERSON] на\~час смерті\~його рідного\~дядька [PERSON]\~проживав разом\~з ним\~за адресою:вул.\~Грушевського,\~будинок 15,\~село Червоне\~Долинського району\~Кіровоградської області на час відкриття спадщини смерті останнього 25.12.2016 року. Встановлення цього факту має для заявника юридичне значення. Юридичний факт встановлюється з метою реалізації заявником спадкоємцем права на отримання спадку. Оскільки строк звернення спадкоємця, який фактично прийняв спадщину до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини строком не обмежена, а встановити зазначений факт в позасудовому порядку неможливо, суд вважає вказані заявником вимоги обґрунтованими, які відповідно до вищезазначених норм права підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved