Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-25 00:00:00

В поданій до суду позовній заяві позивач вказує, що 03 червня 1983 року помер батько позивача - [PERSON]. 16 листопада 1993 року, реалізуючи своє право на приватизацію державного житлового фонду, мати позивача - [PERSON], здійснила приватизацію квартири [ADDRESS]. На підставі розпорядження (наказу) № 549 органу приватизації житла Запорізького залізорудного комбінату від 12 листопада 1993 року, Запорізьким залізорудним комбінатом їй було видано свідоцтво про право власності на житло, яке було зареєстровано Василівським районним бюро технічної інвентаризації до реєстрової книги за №27-47. 30 вересня 2017 року мати позивача [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS]. На початку квітня 2018 року позивач звернувся до нотаріуса із зазначенням того, що померла його мати і йому необхідно оформити спадщину, але нотаріусом йому було відмовлено та вказано на те, що за законом для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини - дати смерті його матері, який він пропустив. Позивач зазначає, що смерть матері стала для нього справжньою трагедією, яку психологічно до теперішнього часу позивач не може перенести. Весь цей час зі смерті матері він знаходився в депресивному стані, переживав тяжку психологічну травму, через що у нього виникли ускладнення при лікуванні пептичної виразки, через постійні загострення якої він не одноразово знаходився на амбулаторному лікуванні відділу внутрішніх хвороб ДУ СМСЧ № 1 м. Енергодар Запорізької області. На лікування хвороби потрібні постійно значні кошти, що і поставило його в дуже тяжке матеріальне становище. Окрім того, це хронічне рецидивуюче захворювання, лікування та реабілітація якого займає багато часу, що не дало позивачу можливості вчасно звернутись в нотаріальну контору та подати заяву про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивач просить суд визначити йому додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини, пропущений з поважних причин, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON], яка померла 30 вересня 2017 року. В судове засідання позивач та представник позивача не зявились, але надали суду заяви з проханням розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. В судове засідання представник відповідача не зявився, проте надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та про визнання позову. Згідно вимог ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування\~є обставини,\~що підтверджують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для розгляду\~справи і\~підлягають встановленню\~при ухваленні\~судового рішення. Згідно ст.80 ЦПК України, кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом (частина\~1); докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (частина 5). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови ПВС України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що 30 вересня 2017 року померла мати позивача - [PERSON] Позивач є спадкоємцем за законом. У встановлений законом строк позивач не звернувся із відповідною заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом у звязку з неодноразовим перебуванням на лікуванні та тяжким матеріальним становищем. Вказані обставини підтверджені копією паспорта позивача (а.с.22), свідоцтвом про народження позивача (а.с.21), свідоцтвом про смерть [PERSON]. (а.с.25), виписним епікризом відділення внутрішніх хвороб СМСЧ №1 м. Енергодар (а.с.27, 28) та визнані відповідачем. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане на підставі розпорядження (наказу) від 12 листопада 1993 року за № 549 (а.с.24). Згідно відповіді в.о. завідувача Василівської державної нотаріальної контори від 29.05.2018, після смерті [PERSON] та [PERSON] спадкові справи не заводилися, із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався (а.с. 37). Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та про наявність правових підстав для задоволення позову.

Outcome: approved