Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-26 00:00:00

В провадженні суду знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» (надалі за текстом Одесаобленерго) до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту та недовраховану електричну енергію внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення. В обґрунтування власної позиції та пояснюючи підстави звернення до суду, представник сторони позивача посилався на ті обставини, що [PERSON] проживає в [INFO], відповідач є споживачем електричної енергії, що постачається Одесаобленерго. Представниками Одесаобленерго проводилась перевірка дотримання Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року (надалі за текстом ПКЕЕН), під час якої були виявлені порушення ПКЕЕН у вигляді самовільного підключення до електричної мережі, що не є власністю споживача. Повноважними особами Одесаобленерго було складено відповідний акт про порушення ПКЕЕН і розраховано кількість спожитої недоврахованої електроенергії та її вартості, яка склала в загальному розмірі 1106,12 гривень. Розрахований борг відповідачем не сплачено, у звязку з чим сторона позивача звернулась до суду із відповідним позовом, в якому просила стягнути з відповідача суму вартості недоврахованої електроенергії в розмірі 1106,12 гривень, заборгованість за спожитою електроенергією в розмірі 2039,97 гривень, три проценти річних в розмірі 45,73 гривень, суму інфляційних в розмірі 149,45 гривень за весь період прострочення та судові витрати. Представник Одесаобленерго у відкрите судове засідання не зявився, але від особи надійшла заява про підтримання позову у повному обсязі та розгляд справи за відсутності сторони в порядку ст. 158 ЦПК України. Відповідач [PERSON] у відкрите судове засідання не зявився, повідомлявся судом про розгляд даної цивільної справи, причини неявки суду не відомі. Відповідно до ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, у звязку з неявкою повідомленого відповідача по даній справі, врахувавши позицію сторони позивача, суд зважав можливим розглядати справу в заочному порядку. Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, дослідивши письмові докази, представлені суду, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами по справі належну правову оцінку, проаналізувавши відповідні арифметичні розрахунки, суд приходить до висновку про задоволення заявленого позову виходячи з наступного. Під час розгляду справи й на підставі наявних в останній доказів, судом встановлено, що [PERSON] проживає у [INFO]. Вказаний будинок підключений до електромереж та [PERSON] є споживачем електричної енергії, що постачається Одесаобленерго, особовий рахунок №10938100. Представниками Одесаобленерго проводилась перевірка дотримання вимог ПКЕЕН за адресою відповідача. При перевірці був виявлений факт порушення ПКЕЕН, що виразилось в самовільному підключенні до мереж ЦРЕМ, що не є власністю споживача. Виявлене порушення було зафіксоване представниками Одесаобленерго в акті про порушення ПКЕЕН №033295 від 12 листопада 2015 року. Як свідчить акт, представниками енергопостачальника при огляді на місці було встановлено самовільне включення після відключення, без зміни схеми підключення. В силу п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право, зокрема: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил. Як розяснюють п.п.34,35 ПКЕЕН, користування електричною енергією може бути тимчасово припинено у разі: проведення планових ремонтів електроустановок і електричних мереж; виникнення режимів, безпосередньо не повязаних з аварією, за яких провадиться обмеження відпуску електричної енергії та потужності. Про тимчасове припинення постачання електричної енергії енергопостачальник повідомляє через засоби масової інформації не пізніше ніж за 10 днів. Під час виникнення аварійних режимів енергопостачальник протягом 5 днів після виникнення аварії повинен повідомити споживачів про причини тимчасового припинення постачання електричної енергії. Енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби; порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 цих Правил, або порушення умов договору про реструктуризацію заборгованості; неоплати за встановлення нового приладу обліку відповідно до пункту 17 або інших платежів згідно з цими Правилами; невиконання припису Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; зниження показників якості електричної енергії з вини споживача. При цьому, згідно п.42 ПКЕЕН, споживач електричної енергії зобовязаний, зокрема: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після предявлення ними службових посвідчень до квартири або іншого обєкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки. Відповідно до п.53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ №562 від 4 травня 2006 року Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Суд встановив, що огляд квартири споживача електроенергії та обстеження електропроводки передбачений п.42 ПКЕЕН, акт складений в порядку, передбаченому п.53 ПКЕЕН за встановленою формою. Комісією Одесаобленерго було розглянуто зафіксоване порушення ПКЕЕН, та розраховано кількість спожитої недоврахованої електроенергії та її вартості згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України №562 від 04 травня 2006 року, у загальному розмірі 1106,12 гривень, що підтверджується розрахунком кількості недоврахованної електроенергії та її вартості №033295. Відомості про заперечення проти фактів порушення ПКЕЕН та суми розрахованої енергопостачальником заборгованості з боку [PERSON] відсутні. При цьому за показаннями електролічильника №819743, за відповідний розрахунковий період відповідачем спожито електроенергії в кількості 2409кВ/г на суму 2039,97 гривень, про що свідчить розрахунок заборгованості за період з квітня 2015 року по листопад 2015 року. Як передбачає ст. 26 ч.ч.1-5,9,10 Закону України «Про електроенергію», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобовязаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. За умови неповної оплати за спожиту електричну енергію споживач зобовязаний обмежити власне електроспоживання до рівня екологічної броні або повністю його припинити в разі відсутності такої. Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади з державного енергетичного нагляду для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж субєктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». У разі перешкоджання доступу зазначених представників та уповноважених осіб до енергетичних установок споживача посадові особи такого споживача несуть відповідальність відповідно до закону. Згідно ст. 27 ч.ч.1,2,4 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж субєктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до обєктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження обєктів електроенергетики, розкрадання майна цих обєктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, повязаних з обслуговуванням обєктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам обєктів електроенергетики виконувати свої службові обовязки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обовязків перед енергопостачальниками. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, центральний орган виконавчої влади з державного енергетичного нагляду на підставі акта перевірки, оформленого в установленому порядку, за наявності порушень, передбачених цією статтею, видають у межах своєї компетенції субєктам господарської діяльності постанови або розпорядження про накладення штрафів за встановленою формою. В силу ст. 509 ч.ч.1,2 ЦК України, за якою зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. При цьому, зобовязання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно ст. 11 ч.1, ч.2 п.1 ЦК України, цивільні права та обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки. Підставами виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Як вказує ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 530 ч.1 ЦК України, якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобовязання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Відповідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). В силу ст. 623 ч.ч.1,2 ЦК України, боржник, який порушив зобовязання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобовязання, доказується кредитором. З приведеного вище аналізу досліджених судом відомостей сукупно випливає, що існують підстави для задоволення відповідних вимог Одесаобленерго та стягненню з відповідача підлягає заявлена сума заборгованості в загальному розмірі 1106,12 + 2039,97 = 3146,09 гривень. Згідно ст. 625 ч.ч.1,2 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Заявляючи вимоги про стягнення з боржника основної суми боргу з урахуванням трьох процентів річних та інфляційних за весь період прострочення виконання грошового зобовязання (за період з 01 травня 2015 року по 29 лютого 2016 року), позивач представив суду відповідні розрахунки. Розрахунок інфляційних зроблений на підставі офіційних даних Державної служби статистики України щодо показників індексу інфляції (індексів споживчих цін) за період прострочення. З даними розрахунками суд погоджується та вбачає їх обґрунтованими, у звязку з чим загальна сума трьох процентів річних становить 45,73 гривень, та загальна сума інфляційних 149,45 гривень. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Але якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Таким чином суд вважає обґрунтованим стягнути з [PERSON] на користь Одесаобленерго понесені судові витрати, а саме: суму оплаченого судового збору у розмірі 1378,00 гривень; суму витрат, повязаних з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача у розмірі 100,00 гривень.

Outcome: approved