Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-29 00:00:00

В серпні 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Старосинявської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті сина [PERSON], який помер 19.12.2006 року. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 19.12.2006 року помер її син [PERSON], спадкова справа після смерті сина не відкривалась. Син був зареєстрований [INFO]. До складу спадкового майна після смерті сина входить ? частка житлової квартири [ADDRESS]. Позивач вказує, що через матеріальні труднощі та важкий стан здоровя, в звязку з чим змушена постійно лікуватися, у встановлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Звернувшись із заявою до нотаріальної контори для оформлення спадщини, нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск строку для прийняття спадщини та рекомендувала звернутися до суду. Позивач подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала повністю та просила задовольнити. Представник відповідача Старосинявської селищної ради направив до суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновків про наступне. Згідно положень ст. ст. 1216-1218 ЦК України\~ спадкування є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що [PERSON] помер 16.12.2006 року в с. Лисанівці, Старосинявського району, Хмельницької області, про що зроблено відповідний актовий запис за № 25, згідно даних свідоцтва про смерть серії 1-БВ № 046050, виданого Лисанівською сільською радою Старосинявського району Хмельницької області 19.12.2006 року. Позивач [PERSON], [INFO], являється матірю померлого [PERSON], що підтверджується даними його свідоцтва про народження серії 1-БВ № 271824, виданого (повторно) Хмельницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області 01.07.2016 року. Відповідно свідоцтва про право власності виданого відділом приватизації Хмельницького міськвиконкому від 16.01.2003 року, [PERSON] на праві спільної часткової власності належить ? квартири за адресою [ADDRESS]. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 53524078 від 02.10.2018 року, сформованої державним нотаріусом Старосинявської державної нотаріальної контори [PERSON] спадкова справа після смерті [PERSON], який помер 16.12.2006 року, не заводилася. Листом - відмовою державного нотаріуса Старосинявської державної нотаріальної контори [PERSON] від 22.06.2017 року № 560/01-16 позивачу рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], який помер 16.12.2006 року. Як вбачається із заяви [PERSON] дружини померлого, [PERSON] сина померлого, [PERSON] дочки померлого вони що не оформили свої спадкові права після смерті [PERSON] та не заперучують проти їх оформлення матірю померлого [PERSON], дана заява нотаріально посвідчена приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу [PERSON] 18.10.2018 року та зареєстровано в реєстрі за №№615,616,617. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 1270 ЦК України закріплено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши зібрані у судовому засіданні докази, кожний окремо і у їх сукупності, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до переконання, що оскільки позивач юридично не була обізнана з вимогами закону щодо порядку та строків прийняття спадщини, вказує, що через скрутний фінансовий стан та проблеми зі здоровям завчасно не звернулася з заявою до нотаріуса, враховуючи те, що позов визнається відповідачем ці обставини не можуть розцінюватись судом, як зневажливе ставлення до своїх прав чи як відмова від спадщини, тому з врахуванням норм законності, моралі, справедливості, поваги до людини та її законних прав та інтересів, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини, в звязку з чим позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved