Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-04 00:00:00

В провадженні суду перебуває справа за позовом [PERSON], від імені та в інтересах якої на підставі нотаріально посвідченої довіреності діє [PERSON] до [PERSON], [PERSON], яка діє в інтересах неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на боці відповідачів Просянської сільської ради «Про визнання\~осіб такими,\~що втратили\~право користування\~жилим приміщенням\~та зняття\~з реєстрації\~місця проживання\~відсутніх осіб»(вхідний № 2062/17 від 11.09.2017 року), на обґрунтування якого зазначено, що позивачу [PERSON] належить на праві приватної власності житловий будинок, що знаходиться за адресою: вулиця Чапаєва, будинок № 14, село Просяне Нововодолазького району Харківської області. На даний час в зазначеному житловому будинку зареєстровані відповідач [PERSON], [INFO], його дружина [PERSON], [INFO] та неповнолітні діти: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Починаючи з 2014 року та по теперішній час відповідачі та їхні діти не проживають за місцем своєї реєстрації. 19 липня 2017 року депутатом Просянської сільської ради [PERSON] складено акт, яким встановлено, що відповідачі [PERSON], його дружина [PERSON] і неповнолітні діти [PERSON] та [PERSON] не проживають за вищевказаною адресою з 2014 року по теперішній час. Зараз відповідачі с неповнолітніми дітьми мешкають за кордоном в Російській Федерації, та будучи зареєстровані в домоволодінні позивача створюють для неї перешкоди у здійсненні ним права користування належним їй житловим будинком. Таким чином, відповідачі втратили право користування житлом на підставі їх відсутності більш ніж одного року у даному житловому приміщенні. Фактом реєстрації відповідачі змушують позивача нести додаткові витрати на утримання житла, тому просили визнати такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: вулиця Чапаєва, будинок № 14, село Просяне Нововодолазького району Харківської області [PERSON], [PERSON] та неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] Зобовязати Просянську сільську раду Нововодолазького району Харківської області зняти відповідачів з реєстраційного обліку за зазначеною адресою (а. с. 3 - 5). Позивач [PERSON] у судове засідання не зявилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, скористалась правом, наданим їй частиною 1 статті 58 зазначеного кодексу, щодо участі у судовому процесі через представника за довіреністю - [PERSON] (а. с. 18). Представник позивача [PERSON], що діє за довіреністю, посвідченої приватним нотаріусом Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області [PERSON] 23.08.2017 року, у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, надав суду заяву, зареєстровану під вхідним № 1212/18-вх. від 19.03.2018 року, про розгляд справи за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а. с. 44). Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявився, про місце та час розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України (шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України), про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав. Відповідач [PERSON] у судове засідання також не зявилась, про місце та час розгляду справи була сповіщена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України(шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-порталі судової влади України), про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надала. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на боці відповідача Просянської сільської ради у судове засідання теж не зявився, про місце та час розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки не повідомив, але сільський голова надав суду заяву, зареєстровану під вхідним № 347/18-вх. від 24.01.2018 року, про розгляд справи за відсутності їх представника, заперечень проти позову не має (а. с. 36). Відповідно до змісту частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, а згідно частини 1 статті 223 цього ж кодексу неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Крім того, на підставі частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у сторін свідчать відповідні заяви позивача, його представника та представника третьої особи, долучені до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання позивачем, його представником та представником третьої особи особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у звязку із неявкою в судове засідання відповідачів, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, і від яких не надійшло заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечувала позивач та її представник. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, обєктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно зясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони та їх представники посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій [PERSON] та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду. Крім того, згідно пункту 9 частини 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями) справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання нею чинності. Таким чином, ця цивільна справа підлягає розгляду за правилами, визначеними Цивільним процесуальним кодексом України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017 року. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. У відповідності до припису частини 3 статті 12 та частини 1 статті 81 цивільного процесуального кодифікованого закону України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Одночасно із цим, згідно частини 2 статті 77 та частини 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно свідоцтва про народження (серії І-ДН № 603934), виданого 08.01.2002 року відділом загсу управління загсу Ставропольського краю по місту Кисловодську, [PERSON] народилась 02.01.2002 року, про що 08.01.2002 року складено запис акту про народження № 6, та її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а. с. 11). Відповідно свідоцтва про народження (серії І-ДН № 682388), виданого 16.09.2003 року відділом записи актів громадянського стану управління запису актів громадянського стану Ставропольського краю по місту Кисловодську, [PERSON] народилась 03.09.2003 року, про що 16.09.2003 року складено запис акту про народження № 788, та її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а. с. 12). З договору купівлі-продажу житлового будинку (бланк № 445474), посвідченого 31.07.2013 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за № 992 вбачається, що [PERSON] купила у [PERSON] житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: вулиця Чапаєва, будинок № 14, село Просяне Нововодолазького району Харківської області (а. с. 13). Згідно витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 7398210, наданого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу [PERSON] 31.07.2013 року о 18:42 годині, є відомості про реєстрацію нерухомого майна - будинку за адресою: вулиця Чапаєва, будинок № 14, село Просяне Нововодолазького району Харківської області (реєстраційний номер 38871663242), власником якого є [PERSON] (а. с. 14). Згідно довідки від 07.08.2017 року № 15-66650, виданої Муніципальною казенною установою «Багатофункціональний центр надання державних та муніципальних послуг міста курорту Кисловодська» Російської Федерації, [PERSON] тимчасово з 03.08.2016 року зареєстрований за адресом: [ADDRESS], місто-курорт Кисловодськ, у тому числі до складу сімї входить: син [PERSON], [INFO], тимчасово зареєстрований з 03.08.2016 року, дружина [PERSON], [INFO], зареєстрована за адресом: [ADDRESS], місто-курорт Кисловодськ з 11.03.2015 року. Дочка [PERSON], [INFO], зареєстрована з 22.10.2009 року та дочка [PERSON], [INFO], зареєстрована з 22.10.2009 року (а. с. 15). Відповідно до довідки від 06.09.2017 року № 673, виданої сільською головою Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, [PERSON] дійсно має на праві приватної власності житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, який знаходиться в селі Просяне, вулиця Світла, будинок № 14 Нововодолазького району Харківської області, в якому зареєстровані [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] (а. с. 16). Як убачається з акту депутата Просянської сільської ради [PERSON] від 19.07.2017 року, було проведено обстеження домоволодіння за адресою: вулиця Чапаєва, будинок № 14, село Просяне Нововодолазького району Харківської області, що належить [PERSON], та встановлено, що за вказаною адресою зареєстровані [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], але не проживають (а. с. 17). Згідно Посвідки на постійне проживання серія ХР № 26256 від 09.07.2012 року, виданої на імя [PERSON], [INFO], остання в 2011 році приїхала в Україну з Росії та її зареєстроване місце проживання за адресою: [INFO]. В посвідку вписані діти: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами Конституції України та Житлового кодексу України. Так, з огляду на положення статті 47 Конституції України та статті 1 Житлового кодексу України кожен громадянин має право на житло. У свою чергу, положеннями частини четвертої статті 9 Житлового кодексу України закріплена гарантія кожного громадянина, відповідно до якої ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Як убачається з положень статті 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку /стаття 72 Житлового кодексу України/. Згідно до розяснень, наданих Верховним Судом України у пункті 10 своєї Постанови Пленуму Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України № 2 від 12 червня 1985 року у справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням /стаття 71 Житлового кодексу України/, необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності /перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо/ суд може продовжити пропущений строк. На підставі частини 2 статті 405 Цивільного кодексу України член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад 1 рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. У відповідності до частини 1 та 2 статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд, а також має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно статей 319, 321 та 391 Цивільного кодексу України - власник житла має право вимагати усунення будь яких перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права. У ході судового розгляду справи суду не було надано жодних доказів поважності відсутності відповідачів у спірному житлі понад встановлені строки, таким чином вони втратили право користування житлом, а тому позов [PERSON], від імені та в інтересах якої на підставі нотаріально посвідченої довіреності діє [PERSON] до [PERSON], [PERSON], яка діє в інтересах неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на боці відповідачів Просянської сільської ради «Про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та зняття з реєстрації місця проживання відсутніх осіб» слід задовольнити. Позивач, звертаючись до суду із цим позовом, не вимагає компенсації (відшкодування) понесених ним документально підтверджених судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: approved