Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-12 00:00:00

В серпні 2016 року [PERSON] звернулась до суду з вищевказаним позовом, яким просить визначити їй додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті сина [PERSON], померлого [INFO]. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її син [PERSON] Після смерті сина вона звернулась до приватного нотаріуса Бориспільського міського нотаріального округу Дідок В.В. із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Спадщина складається з 5/9 частини квартири [ADDRESS]. У встановлений законом строк позивач не звернулась до нотаріуса, оскільки після смерті сина перебувала в стресовому стані, постійно приймала ліки, проходила лікування в психотерапевта та взагалі не могла думати про будь-яке майно. У зв'язку з цим, позивач змушена звернутись до суду за захистом своїх спадкових прав. Сторони у судове засідання не з'явилась. Натомість позивача подала заяву з проханням слухати справу без її участі, позовні вимоги повністю підтримала та просила суд задовольнити. Представник Бориспільської міської ради Київської області Лосінець Д.Ф. також надав заяву, в якій зазначив, що вирішенні позову покладався на розсуд суду та просив справу слухати без його участі. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] у віці 17 років помер син позивача - [PERSON], про що в книзі реєстрації смертей [INFO] зроблено актовий запис №679, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим відділом державної реєстрації цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області серії [NUMBER] (а.с.6). За життя [PERSON] заповіт не складав. Єдиними спадкоємцями першої черги за законом після його смерті є батьки - [PERSON] та [PERSON] Родинні відносини між [PERSON] і [PERSON] та померлим [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження виданим 11 лютого 1998 року відділом реєстрації актів громадянського стану Бориспільського міськвиконкому Київської області серії [NUMBER] (а.с.7). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається частки квартири [ADDRESS], яку він отримав у дарунок від батька [PERSON], що підтверджується договором дарування від 22 липня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Хміль Т.М. (а.с.11), витягом з Державного реєстру правочинів від 22 липня 2009 року (а.с.12), витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 22 вересня 2009 року (а.с.13), копією свідоцтва про право власності на житло [NUMBER] від 20 березня 1998 року (а.с.16). Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визнані у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з вимогами ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до п.24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані: хвороба; від'їзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення. З матеріалів спадкової справи №16/2016, заведеної після смерті [PERSON], померлого [INFO] вбачається, що 13 липня 2016 року позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] (а.с.28). Крім того, 16 липня 2016 року до приватного нотаріуса Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. із заявою після смерті сина [PERSON] звернувся [PERSON], в якій зазначив, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, за продовженням строку прийняття спадщини до суду звертатися не буде та не заперечує проти видачі свідоцтва про право на спадщину на ім'я матері померлого [PERSON] (а.с.36). Постановою приватного нотаріуса Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Дідок В.В. від 18 липня 2016 року, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.39). Судом встановлено, що позивач звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини із пропущенням встановленого законом шестимісячного строку, оскільки їй не було відомо про те, що для набуття права власності на спадкове майно необхідно подати вищевказану заяву. Позивач вважала, що фактично вона вступила у спадщину, оскільки постійно проживала та була зареєстрована з [PERSON] в квартирі [ADDRESS], що підтверджується довідкою КП «ЖРЕУ» за №1144 від 06 липня 2016 року (а.с.8) та довідкою КП «ЖРЕУ» за №1145 від 06 липня 2016 року (а.с.9). Судом встановлено, що позивачем пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] через юридичну необізнаність у сфері спадкування. З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, в зв'язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved