Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-12 00:00:00

В липні 2019 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев в розмірі 35 045, 45 гривень. В обґрунтування позовних вимог вказав, що 20.03.2019 року відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення №003248 від 20.03.2019 року, відповідно до якого встановлено, що останній здійснив незаконну порубку дерев (чотири дерева породи граб до ступеня припинення росту) на території Гришковецької сільської ради за межами с.Згар Деражнянського району, що є порушенням ст.69 Лісового кодексу України, чим здійснив адміністративне правопорушення, передбачене ст.65 КУпАП. Внаслідок дій [PERSON] спричинена шкода незаконною порубкою дерев в сумі 35045 грн. 45 коп. Постановою від 21.03.2019 року, винесеною державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення №003248, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 289,00 гривень. В добровільному порядку [PERSON] матеріальну шкоду, заподіяну незаконною порубкою дерев в розмірі 35045,45 гривень, не відшкодував. Ухвалою судді від 13.08.2019 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив. Відповідач у встановлений судом строк без поважних причин відзив на позов не надав, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч.8 ст. 178 ЦПК України. Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задоволити. Представник Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області на розгляд справи в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник Гришковецької сільської ради на розгляд справи в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без участі представника сільської ради, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні не заперечуючи обставини вирубки ним чотирьох дерев, не погоджувався із розміром заподіяних внаслідок вчинення вказаних дій збитків. Заслухавши пояснення прокурора та відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Як встановлено судом, 20.03.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Ільченко А.М. складено протокол про адміністративне правопорушення №003248 відповідно до якого 20.03.2019 року о 11 год. 00 хв. за матеріалами Деражнянського ВП Летичівського ВП ГУНП в Хмельницькій області від 27.02.2019 року №675/104-2019 встановлено, що гр. [PERSON] в порушення ст.. 69 Лісового кодексу України здійснив незаконну порубку дерев (чотири дерева породи граб до ступеня припинення росту) на території Гришковецької сільської ради за межами с.Згар Деражнянського району, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.65 КУпАП. 21.03.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Ільченко А.М. за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення №№003248 винесено постанову, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 289,00 гривень. Постанова про накладення адміністративного стягнення №116/03 від 21.03.2019 року [PERSON] в судовому порядку не оскаржувалася. Сума шкоди, завданої [PERSON] внаслідок незаконної порубки дерев відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи від 18.02.2019 року №1036/19-21, становить 35045, 45 грн. В добровільному порядку [PERSON] матеріальну шкоду, заподіяну незаконною порубкою чотирьох дерев породи граб до ступеня припинення росту, не відшкодував. Згідно із ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Положеннями ч.ч.1, 2 ст.105 Лісового кодексу України встановлено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За таких обставин, суд дійшов до висновку, що заподіяна шкода, завдана внаслідок незаконної порубки дерев у розмірі 35045, 45 грн. підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина [PERSON] , що встановлено чинною постановою про накладення адміністративного стягнення від 21.03.2019 року №116/03. При цьому, суд враховує, що відповідачем не надано належних доказів, які б ставили під сумнів визначений висновком судового експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи розмір матеріальної шкоди. У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі. За змістом.1 ч.2 ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. В зв`язку з цим, з [PERSON] на користь прокуратури Хмельницької області підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір в розмірі 1921,00 гривень.

Outcome: approved