Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-21 00:00:00

в обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що вона є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач є власником квартири №25, того ж будинку, що розташована поверхом вище. В квітні 2016 року відбулось затоплення її квартири, що підтверджується актом про залиття, складеним КП «Світанок». Згідно наданого МПП «Галікон» розрахунку №31 від 08.04.2016 року проведення будівельно-ремонтних робіт та розхідних матеріалів квартири [ADDRESS] після затоплення сусідньою квартирою, що розташована поверхом вище, становить 17273,00 грн. 09 серпня 2016 року відповідачем повторно затоплено її квартиру, що підтверджується актом про залиття від 10.08.2016 року, складеним КП «Світанок». Згідно наданого МПП «Галікон» розрахунку №59 від 15.08.2016 року проведення будівельно-ремонтних робіт та розхідних матеріалів квартири [ADDRESS] після затоплення сусідньою квартирою, що розташована поверхом вище, становить 9764,00 грн. Внаслідок залиття в квартирі проведено повторно поточний ремонт, оскільки мешкати в ній стало неможливо зважаючи на сирість та те, що пошкоджена електропроводка б'є струмом. Вартість проведеного ремонту становить 27037,00 грн. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові усні звернення та постійно ухиляється від розмови з нею відносно компенсації завданої шкоди. Крім того, відповідачем завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності прикладання додаткових зусиль для його нормалізації. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, покликаючись на викладені в позові обставини, не заперечив проти заочного розгляду справи та просить суд позов задоволити. Відповідач в судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи відповідно до вимог ст. 74 ЦПК України (шляхом поміщення оголошення в газеті «Високий замок» від 15.11.2016 року), про причини своєї неявки суд не повідомив. Враховуючи, що відповідач не з'явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим, і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, а також беручи до уваги думку представника позивача, судом проведено заочний розгляд справи. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши наявні у справі докази, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що стверджується договором купівлі-продажу квартири від 02.04.2008 року, зареєстрованого в реєстрі за №880. Згідно акту про залиття від 06.04.2016 року, складеного КП «Світанок», у квартирі [ADDRESS] 06.04.2016 року трапилось залиття, внаслідок чого частково залито стелю та стіну житлової кімнати, тому необхідне обстеження інженерних мереж та сантехнічних приладів у квартирі [ADDRESS], яка розташована поверхом вище. Згідно розрахунку №31 від 08.04.2016 року, наданого МПП «Галікон», проведення будівельно-ремонтних робіт та розхідних матеріалів квартири [ADDRESS], що належить [PERSON], після затоплення сусідньою квартирою, що розташована поверхом вище, становить 17273,00 грн. Згідно акту про залиття від 10.08.2016 року, складеного КП «Світанок», у квартирі [ADDRESS] 10.08.2016 року трапилось залиття, внаслідок чого частково залито стелю та стіну житлової кімнати, тому необхідне обстеження інженерних мереж та сантехнічних приладів у квартирі [ADDRESS], яка розташована поверхом вище. Згідно розрахунку №59 від 15.08.2016 року, наданого МПП «Галікон», проведення будівельно-ремонтних робіт та розхідних матеріалів квартири [ADDRESS], що належить [PERSON], після затоплення сусідньою квартирою, що розташована поверхом вище, становить 9764,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЖК України громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержуватись правил користування жилим приміщенням. Статтями 151, 177, 179 ЖК України та статтею 322 ЦК України передбачений обов'язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями жилих будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572. Зокрема, пунктом 7 зазначених Правил передбачено обов'язок власника квартири дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. За змістом п. 8 та п. 9 ч.1 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.1992р. « Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Як роз'яснено в п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. В п. 9 постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Дослідженими у судовому засіданні обставинами справи встановлено, що з вини відповідача в квітні та серпні 2016р. відбулося залиття належної позивачу квартири [ADDRESS], внаслідок чого позивачу завдано майнову шкоду, яка згідно розрахунків вартості на проведення будівельно-ремонтних робіт та розхідних матеріалів, становить 27037,00 грн. Враховуючи вимоги ст.ст. 22, 1166 ЦК України заподіяна позивачу майнова шкода підлягає відшкодуванню відповідачем в повному обсязі. Крім цього, суд приходить до переконання, що внаслідок залиття квартири позивачу завдано моральну шкоду, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності прикладання додаткових зусиль для його нормалізації. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди суд враховує вимоги розумності та справедливості, а також зважає на характер та обставини, при яких було спричинено моральну шкоду позивачу, повторність протягом року залиття квартири, характер та обсяг душевних страждань позивача, тому, з огляду на викладене, позовні вимоги в частині відшкодування заподіяної моральної шкоди підлягають до задоволення повністю. Понесені позивачем документально підтверджені судові витрати, а саме сплачений судовий збір в розмірі 551,21 грн., підлягає стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України.

Outcome: approved