Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-02 00:00:00

В лютому позивачка звернулась до суду з позовом до [PERSON] та просила суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на її користь матеріальні збитки в розмірі 7041,00 грн., моральну шкоду в сумі 20000,00 грн. судові витрати та витрати понесені за складання звіту з дослідження спеціаліста у галузі будівельно-технічного направлення. В обґрунтування заявлених вимог вказуючи на те, що з 1972 року вона - позивачка разом з [PERSON] проживають в трьохкімнатній квартирі [ADDRESS], та знаходиться в їх приватній власності. 12 жовтня 2016 року в робочий час, з квартири [ADDRESS], власником якої є відповідачка [PERSON], відбулось затоплення квартири № 165, яка знаходиться поверхом нижче. Відповідно до акту комісії житлово-експлуатаційної організації від 12.10.2016 про обстеження кв.№ 165 було встановлено, що причиною залиття є факт халатного відношення мешканцями кв.№ 172 до сантехнічного обладнання та те, що внаслідок залиття була пошкоджена кухня, стеля S-1,2 м2, клейове пофарбування, стіни S-3,4 м2, клейове пофарбування. Згідно до звіту № 71/10 від 31.10.2016 вартість матеріального збитку завданого власнику на дату виконання оцінки складає 7041,00 грн. Крім того позивачка зазначає, що внаслідок залиття квартири в продовж декількох днів було наявне відчуття сирості та плісняви, що суттєво вплинуло на здоров»я її як мешканця та власника квартири, а саме постійний головний біль та підняття артеріального тиску, враховуючи, постійний дискомфорт стосовно проживання в квартирі створює постійні незручності в користуванні житлом, а тому моральні страждання оцінюються в рівнозначному еквіваленті, що і придбання путівок до санаторію (пансіонату) для покращення здоров'я в розмірі 20000 грн.. А тому, враховуючи викладене, посилаючись на ст.ст. 22, 23, 1166 ЦК України просила позовні вимоги задовольнити. Позивач в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги та просила їх задовольнити, вказуючи на обставини справи викладені в позовній заяві, зазначала, що залиття її квартири з кв.172 мало місце неодноразово і жодного разу вона не отримувала відшкодування завданих битків, однак, оскільки в 2015 р. нею було зроблено ремонт належної їй квартири то в даному випадку вона бажає отримати відшкодування від відповідачки. Відповідач в судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечувала, вказувала, що дійсно вона є власником квартири [ADDRESS], дійсно в жовтня 2016 р. з її квартири було залиття кухні позивача, оскільки тріснув шланг підводки водопостачання до умивальника на кухні, однак, заперечувала те, що залиття мало місце неодноразово та зазначала що пропонувала позивачу вирішити питання щодо відшкодування шкоди в добровільному порядку, однак позивачем розмір завданої шкоди було завищено, також вказувала на те, що розмір моральної шкоди взагалі позивачем необгрунтовано. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов'язок доказування покладений на сторони. Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Перевіряючи обставини по справі судом встановлено, що квартира [ADDRESS] відповідно до свідоцтва про право власності на житло належить [PERSON], [PERSON] (а.с. 40-41). Відповідно до довідки форми № 3 в квартирі [ADDRESS] зареєстровані та проживають [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов'язує. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. З копії акту, складеного 12.10.2016 року комісією ЖЕД №5 вбачається, що 10.10.2016 в буд. [ADDRESS] відбулось неодноразове залиття з вище розташованої квартири № 172. Внаслідок залиття було пошкоджено: кухня, стеля S-1,2 м2, клейове пофарбування, стіни S-3,4 м2, житлове пофарбування. Згідно звіту № 71/10, складеного 31.10.2016 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Укравтоекспертиза-Стандарт», розмір матеріального збитку, завданого власнику, через залиття майна, розташованого за адресою: [ADDRESS], складає 7041,00 грн. в т.ч. ПДВ (а.с. 14-52). Згідно з квитанцією до прибуткового касового ордера №55 від 03.11.2016 року за складання зазначеного звіту [PERSON] сплатила 1000,00 грн. (а.с. 14). Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Таким чином, досліджені докази свідчать про те, що залиття квартири позивачки сталося внаслідок халатного відношення відповідача до сантехнічного обладнання. За таких обставин, суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивачки, сталося з вини відповідачки, а тому вона, відповідно до ст. 1166 ЦК України, зобов'язана відшкодувати позивачці заподіяні цим збитки, що становлять 7041,00 грн. та 1000,00 грн. за складання звіту. Згідно ст. 1167 ЦКУкраїни моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Постановою Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» в пункті 5 роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Враховуючи вимоги розумності і справедливості, характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини відповідачки, яка завдала моральної шкоди позивачці, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 500,00 грн. гривень на відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири. Крім того, відповідно до ст.88 ЦПК України, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в розмірі 551,20 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial