Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-19 00:00:00

В листопаді 2020 року до Добропільського міськрайонного суду Донецької області звернувся [PERSON] з позовом до Харцизької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов обґрунтований тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , єдиним спадкоємцем першої черги є позивач. У встановлений законом строк, тобто до 14.08.2020 року позивач не прийняв спадщину, так як на території України запровадженні карантинні обмеження, а позивач мешкає в м.Харцизьку, що є тимчасово окупованою територією. Все це створило перешкоди задля вчасного звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою. Зазначив, що в м.Краматорську звернувся до нотаріальної контори, але нотаріус повідомив про порушення строку для прийняття спадщини та необхідності звернутись до суду на підставі ст.1272 ЦК України. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважної причини, а тому просив суд визначити йому додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] в м.Харцизьк Донецької області. Відповідно до розпорядження Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 08.12.2020 року № 673, щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ (підстава: відрядження судді Кошлі А.О. до іншого суду), відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №227/4472/20, за підсумками якого головуючим суддею по справі призначено Левченка А.М. В судове засідання позивач не з`явився, хоча повідомлявся про місце, день та час судового засідання за допомого оголошення про виклик особи, а також SMS повідомленням за номером телефону, який позивач записав в позовній заяві. Представник відповідача Харцизької міської ради також у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про день, місце та час судового розгляду, про що в матеріалах справи мається відповідне оголошення про виклик особи. Відповідно до ст.223 ЦПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та наявні у ній докази, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Як зазначив позивач у позові, він є рідним сином гр. [PERSON] , на підтвердження чого надав копію свідоцтва про народження на своє ім`я, відповідно до якого його матір`ю дійсно записана [PERSON] . У позові [PERSON] вказував, що мешкає на тимчасово окупованій території України в м.Харцизьк, тому не міг вчасно звернутись до відповідних органів за захистом своїх прав. Крім того позивачу необхідно було звернутися до суду із заявою про встановлення факту смерті матері на підтвердження чого долучив до позову рішення Краматорського міського суду Донецької області від 06.04.2020 року. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 15.04.2020 року Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис №1065, гр. [PERSON] , [INFO] померла [INFO] у віці 90 років в м.Харцизьк. Відповідно до наданої інформації приватного нотаріуса Добропільського районного нотаріального округу Молодняк О.В. №383/01-16 від 15.12.2020 року вбачається, що спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №62892769 від 15.12.2020 року - не відкривалась. Надаючи правову оцінку викладеним обставинам справи, суд виходить з наступного. Згідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За приписами частин 1-4 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008р., вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Законодавством України передбачений чіткий алгоритм дій для прийняття спадщини (який повинен зробити спадкоємець), саме тому Пленум Верховного Суду України у п.24 Постанови № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року передбачив, що при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Будь-яких доказів на підтвердження звернення до нотаріуса та прийняття нотаріусом постанови про відмови у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку прийняття спадщини, позивач суду не надав. Крім того на судовий запит, приватним нотаріусом Добропільського районного нотаріального округу Молодняк О.В. за №383/01-16 від 15.12.2020 року було повідомлено, що після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , спадкова справа в України не відкривалась. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] , про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини є необґрунтованими, оскільки судом не встановлено факту невизнання права позивача на спадщину у встановленому законом порядку, а тому суд відмовляє в задоволенні позову.

Outcome: dismissed