Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-04 00:00:00

В листопаді 2017 року [PERSON] звернулась до суду з вищевказаним позовом в інтересах [PERSON], в обґрунтування якого вказала, що 05 жовтня 2013 року між [PERSON] та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Маріупольського РЕМ було укладено договір про користування електричною енергією. 19 вересня 2017 року бригадою співробітників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» було складено акт про порушення ПКЕЕН згідно з яким, було встановлено самовільне підключеня електроустановки до електромережі, яка не є власністю енергопостачальника. Крім того, представником відповідача в акті було зазначено струмоприймачі, частина з яких знаходяться в неробочому стані, що унеможливлює їх використання, щодо інших струмоприймачів, використовувати їх на протязі 24 годин, як зазначено в акті, заборонено згідно з технічними паспортами. Позивачка не згодна з нарахуванням заборгованості за протоколом за три роки на суму 77102,13грн., вважає, що заборгованість мала бути розрахована за шість місяців. На підставі викладеного просила визнати дії відповідача щодо складання [PERSON] порушення ПКЕЕН №214076 від 19.09.2017 року такими, що не відповідають дійсності і не продовжують правових наслідків, визнати протокол відповідача №408 від 11.10.2017 року незаконним і таким, що не породжує правових наслідків, та зобов'язати відповідача перерахувати спожиту електроенергію згідно із показниками лічильника без урахування протоколу №408 від 11.10.2017 року. Позивачка [PERSON] до судового засідання не зявилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник позивачки [PERSON], яка діє на підставі довіреності, до судового засідання не зявилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник позивачки [PERSON], який діє на підставі договору про надання правової допомоги, в сдовому засіданні зазначив, [PERSON] є дочкою позивачки [PERSON], акт складався за відсутності позивачки, на той час вона знаходилась за межами міста. На комісію зявилась [PERSON], їй було вручено протокол та видана квитанція. В протоколі не зазначила, що не згодна з ним, оскільки в ньому не було місця. Вважає, що відповідач своїми діями порушив нарахування по протоколу за три роки, що суперечить Методиці, а також помилково зазначив в акті, що всі прибори працюють 24 години. Так, один телевізор, один водонагрівач та один масляний обігрівач взагалі не працюють, посудомийна машина не підключена до водопостачання. У зязку з чим позивачкою встановлено перемикач представнику невідомо, зазначив, що він майже не використовувався. Представник відповідача [PERSON], в судовому засіданні позов не визнала, надала письмові заперечення, в яких вказала, що способи захисту, якими позивачка просить захистити її права, не передбачені ані ст.16 ЦК України, ані договором або законом. В судовому засіданні додала, що в ході рейдової перевірки у позивачки було виявлено самовільне підключення, розрахунок заборгованості проводився відповідно до п.3.3 Методики. Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. За статтями 3, 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно ст.ст.10, 11 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24, 25, 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електроенергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року № 1461. З копії договору про користування електричною енергією за №913-59 від 05.10.2013 року слідує, що між сторонами по справі укладено зазначений договір, відповідно до якого енергопостачальник бере на себе зобовязання надійно постачати споживачеві електричну енергію, а споживач повинен оплачувати одержану електроенергію за обумовленими тарифами у терміни, передбачені договором. При цьому споживач повинен зокрема узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої проводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. А енергопостачальник, в свою чергу має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електроенергією. Житловий будинок №18 по пров.Кишинівському в м.Маріуполі належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 01.10.1980 року У відповідності зі ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу постачальник зобов'язується надавати споживачеві енергетичні ресурси, а споживач в свою чергу повинен оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватися режиму їх використання. Пункт 37 Правил користування електроенергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 р. за N1357 вказує, що енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Судом встановлено, що 19 вересня 2017 року працівниками відповідача здійснена перевірка будинку позивача та складено акт про порушення за №214076 від 19.09.2017 року, відповідно до якого [PERSON] допустила порушення ПКЕЕН, а саме в її будинку був виявлений факт самовільного підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яку представникам енергопосстачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Змантовано приховану проводку з перемикачем, яка відключає електролічильник від навантаження. При відключенні перемикача диск лічильника не обертається, але токоприймач працює. Електроенергія споживається, лічильником не враховується. Місце до врахованого підключення: відпайка у стіні від вводного фазного проводу зправа знизу від прибору обліку. За вимогами ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно постанови ВСУ від 06.06.2011 року у справі №6-4цс11 та з урахуванням ст.ст.15, 16 ЦК України, підстави та порядок складання акту про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема п.53 ПКЕЕН. Акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище Правил. Згідно зі ст.57 ЦПК України такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватись судом відповідно до вимог ст.212 ЦПК України і його оскарження не передбачено чинним законодавством, як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Отже, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання дій відповідача з приводу складання [PERSON] порушення ПКЕЕН такими, що не відповідають дійсності та не породжують правових наслідків. Пункт 53 вказаних Правил наголошує, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. В судовому засіданні було з'ясовано, що [PERSON] під час складання акту про порушення присутня не була, знаходилась за межами міста, при складані акту були присутні її син [PERSON] та дочка [PERSON], яка на підставі довіреності від 03.07.2017 року представляє інтереси позивачки у всіх без винятку установах, підприємствах, організаціях, у звязку з чим, суд приходить до висновку, що присутні при складанні акту [PERSON] та [PERSON] були уповноважені представляти інтереси своєї матері. Акт підписали, [PERSON] зазначила, що їй не було відомо, що це порушення. Згідно п. 9 вказаного акту засідання комісії по розгляду зазначеного акту було призначене на 11.10.2017 року. При проведенні засідання була була присутня [PERSON], будь-яких заперечень в протоколі не зазначила, отримала копію протоколу та квитанцію. Пунктом 53 зазначених вище Правил також передбачено, що рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої Постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Згідно протоколу засідання комісії РЕС ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» №408 від 11.10.2017 року по розгляду акту про порушення ПКЕЕН комісія дійшла висновку, що акт №214076 від 18.09.2017 року складено у відповідності з вимогами п.53 ПКЕЕН та комісією прийнято рішення здійснити розрахунок обсягу вартості недооблікованої електроенергії згідно з п.3.5 формула 2.7 Методики за три роки. Згідно з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, складеним у відповідності з актом за №214076 від 19.09.2017 року та згідно ПКЕЕН і Методики розмір спричинених позивачем відповідачу збитків складає 77102,13грн. Відповідно до п.6 «Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», затвердженого постановою КМУ від 08.02.2006 року №122, на підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електроенергії збитків та надсилає споживачеві для їх оплати. Споживач здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. Отже, комісія з розгляду акту 11.10.2017 року визначила негативні для споживача наслідки, а саме, що обставини зафіксовані актом є доведеними, та визначила обсяг та вартість не облікованої електроенергії, яку позивачка мала сплатити протягом вищевказаного строку після отримання рахунку. Згідно матеріалів справи позивачка була присутня на засіданні комісії, жодних зауважень щодо незгоди не зазначила, такий розрахунок отримала, що підтверджується доданою до матеріалів справи копією квитанції від 11.10.2017 року на суму 77102,13грн. Оскільки складання протоколу комісією з розгляду акту про порушення передбачено п.53 ПКЕЕН, оспорюваний позивачкою протокол комісії складений відповідно до процедури, визначеної цим пунктом ПКЕЕН, підстави для визнання його незаконним і таким, що не породжує правових наслідків відсутні. Згідно зі ст.610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Статті 611 та 614 вказаного кодексу наголошують, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків і особа яка порушила зобов'язання повинна відшкодувати потерпілій стороні збитки, якщо не доведе що збитки виникли не з її вини. Згідно з п.48 Правил, споживач несе відповідальність перед енергопостачальником за порушення Правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Представник позивачки [PERSON] наголошував, що період нарахування для визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН потрібно проводити за період з дати останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки, але не більше ніж за 6 місяців. Згідно п.38, абз.7 ПКЕЕН енергопостачальник повинен проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладу обліку у споживача відповідно до затверджених графіків. При цьому періодичність проведення технічних перевірок у споживачів, що відносяться до категорії населення, жодним нормативним документом не регламентується. Пунктом 3.3, п.п а, абз.2 Методики передбачено, що в разі, якщо споживач установив пристрій, що знижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електроенергії, виявити які представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електроенергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилось) чи набуття права власності на обєкт, але не більше ніж за три роки. Крім того, у п. 1.1, абз.2 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ за №28 від 31.07.1996 року зазначено, що дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів «Загальні положення», «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» та «Особливості постачання електроенергії для населених пунктів» поширюється на всіх споживачів без винятку. Розділом 1 вказаних Правил, п.1.2 передбачено, що: - контрольний огляд засобу обліку виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо),цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності вітбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень; - технічна перевірка виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електроенергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку «Правилам устройства электроустановок» та іншим нормативно-технічним документам. - прихована електропроводка це електрична проводка, яка приєднана до електромережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Згідно з п.1.5 Інструкції контролера з контролю електроенергії, він зобовязаний при відвідуванні споживача під час планового обстеження проводити огляд лічильників та вводів. Враховуючи те, що місце до врахованого підключення, а саме от пайка знаходилась у стіні від вводного фазного проводу зправа внизу від прибора обліку, контролер з контролю та обліку електроенергії під час проведення контрольного зняття показань приладу обліку не мала можливості виявити вказане порушення. Таким чином, розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено за останні три роки. Отже, судом встановлено, що між сторонами було укладено договір користування електричною енергією. Під час проведення представниками відповідача перевірки побутових споживачів по виявленню крадіжок електроенергії виявлено факт самовільного підключення електроустановки до електромережі, яка не є власністю енергопостачальника. За даним фактом було складено акт про порушення. Розрахунок обсягу та використання необлікованої енергії складений згідно з Методикою розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Разом з тим, позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження посилань щодо відсутності з його боку порушень користування електричною енергією та неправильного розрахунку обсягу та використання необлікованої електричної енергії, у звязку з чим в задоволенні заявлених позовних вимог слід відмовити.

Outcome: dismissed