Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-08 00:00:00

В лютому 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вимоги позову мотивовано тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Позивач народився [INFO] в м. Вінниці, його батьком в свідоцтві про народження вказано [PERSON] . В 1979 році батьки позивача розлучились і позивач почав проживати з матір`ю. В 1990 році позивач змінив своє прізвище з [PERSON] на [PERSON] . За весь час життя позивач мало спілкувався з батьком. В дитинстві він не часто навідував позивача, тому ріс без батьківської любові та турботи. Вже в дорослому віці почали спілкуватись, хоча зустрічі відбувались не часто, оскільки батько уникав зустрічей, хоча позивач намагався з ним бачитись та зустрічатись, щоб налагодити стосунки. Під час зустрічей позивач купував йому продукти та турбувався за його стан здоров`я. Бачився з батьком приблизно один раз на рік, при цьому в гості один до одного не ходили, а випадково зустрічались на вулиці, в магазинах та на продовольчих ринках. Довгий час позивач не бачив батька, оскільки останній уникав зустрічей, тому коли вони довго не бачились позивач проходив повз вікон та бачив, що світиться світло, тому і розумів, що все гаразд. Близько двох місяців тому, позивач випадково зустрів свого двоюрідного брата, по батьковій лінії, та сказав, що давно не бачив свого батька [PERSON] , на що останній зазначив, що його батько помер у 2018 році. Після отримання свідоцтва про смерть батька в органах РАЦС, позивач звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини де йому повідомили про пропуск шестимісячного строку для її прийняття. Після смерті батька позивача відкрилась спадщина на квартиру по [ADDRESS] . За час свого життя, під час зустрічей з батьком він повідомляв, що не бажає робити заповіт на будь-кого, адже позивач його син, тому він не хотів усувати позивача від спадкування. Позивач, як спадкоємець за законом, бажає прийняти спадщину після його смерті, але по поважній причині пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. У визначений законом 6-ти місячний строк, тобто до 02 вересня 2018 року, звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини позивач не міг, оскільки не знав, що його батько помер. З підстав зазначених вище, позивач звернувся до суду із даним позовом у якому просить суд визначити йому додатковий строк достатній для подання зави про прийняття спадщини строком три місяці після набрання законної сили рішення по даній справі, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в м. Вінниці. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 26 лютого 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. Витребувано з Третьої вінницької нотаріальної контори завірену належним чином копію спадкової справи відкритої внаслідок смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 12). Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 15 квітня 2021 року замінено неналежного відповідача Вінницьку міську раду на належного відповідача [PERSON] (а.с. 79). Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30 червня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті (а.с. 96). В судовому засіданні позивач та його представник вимоги позовної заяви підтримали з підстав викладених у ній просили суд їх задовільнити. Відповідач до судового засідання не з`явився, хоча повідомлявся судом про дату, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. Суд, вислухавши позивача та його представника, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с. 21), який доводиться батьком позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 5) та свідоцтвом про зміну прізвища (а.с. 6) останнього. Місце проживання позивача та батька (на день його смерті) зареєстровано за різними адресами, що підтверджується паспортом громадянина України позивача (а.с. 8 зворотній бік) та довідкою департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради (а.с. 73). Із витребуваної у Третьої Вінницької державної нотаріальної контори спадкової справи №122/2018 до майна померлого [PERSON] (а.с. 17-46) вбачається, що 30 березня 2018 року із заявою про прийняття спадщини звернувся брат померлого [PERSON] (а.с. 20). 06 вересня 2018 року нотаріусом видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с. 52). 02 грудня 2020 року із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини звернувся позивач [PERSON] (а.с. 56). Постановою нотаріуса 02 грудня 2020 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого [INFO] [PERSON] у зв`язку із тим, що після смерті останнього позивачем пропущений встановлений законом строк для прийняття спадщини, а також у зв`язку з тим, що на спадкове майно в повному обсязі видане свідоцтво про право на спадщину (а.с. 55). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України). Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц. Як на поважність пропуску строку для прийняття спадщини після смерті свого батька, позивач у своєму позові посилається на те, що із покійним батьком спілкувався не часто, бачились приблизно 1 раз на рік, вказані зустрічі носили випадковий характер. Про смерть свого батька позивач дізнався випадково, на початку 2021 року, від свого дядька. Не спілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини (правова позиція у Постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року справа №750/262/20). Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, встановивши правовий характер спірних правовідносин, шляхом дослідження всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявних у справі доказів, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини по справі, які складають правову підставу позову, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed