Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-01 00:00:00

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 27\~червня 2017\~року приблизно\~о 21:50\~год.\~на річці\~Устя,\~поблизу с.\~Городок Рівненського\~району Рівненської\~області [PERSON]\~здійснював вилов\~риби забороненим\~знаряддям лову\~ «павуком»,\~внаслідок чого\~виловив рибу\~загальною вагою\~1,0\~кг,\~зокрема:\~плітка -\~17\~екз.,\~завдавши шкоди\~державі на\~суму 1445,00\~грн.Постановою Рівненського\~районного суду\~Рівненської області\~від 28\~липня 2017\~року [PERSON],\~визнано винним\~у вчиненні\~правопорушення,\~передбаченого частиною\~4\~статті 85\~Кодексу України\~про адміністративні\~правопорушення.\~Вказана постанова\~суду набрала\~законної сили\~07.08.2017\~р.Наведене свідчить про наявність протиправної поведінки, вини відповідача, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідкового зв'язку між завданою шкодою та його діями. В даному випадку адміністративне правопорушення було вчинене на території Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, а тому сума збитку підлягає сплаті до природоохоронного фонду зазначеної селищної ради. За наведено представник позивача звернувся до суду з даним позовом та просить його задоволити, стягнувши з [PERSON] шкоду в розмірі 1445,00 грн., та сплачений судовий збір. Представник позивача в судове засідання не зявився. Згідно поданої заяви позов підтримує та просить справу розглядати за його відсутності. Відповідач не зявився в судове засідання. Згідно до положень ЦПК України про порядок повідомлення особи про час та місце судового засідання відповідач є належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду даної цивільної справи. Така інформація є відкритою, загальнодоступною та зрозумілою; і при бажанні відповідач мав можливість отримати інформацію про дату і час розгляду справи. Від сторони не надходили заяви про відкладення розгляду справи чи про слухання справи без його участі, відзив на позов до суду не подав, тому судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивачка проти такого вирішення справи не заперечує. Тому суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості розгляду справи без участі сторін, які не зявилися. Суд вважає, що по справі є можливість ухвалити судове рішення на підставі наявних доказів. Суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості проведення заочного розгляду справи. Дослідивши докази, надані сторонами, з'ясувавши фактичні обставини справи, та, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні обставин справи суд вважає,\~ що позов підлягає до задоволення з огляду на наступне. Як встановлено в судовому засіданні, 27 червня 2017 року приблизно о 21:50 год. на річці Устя, що поблизу с. Городок Рівненського району Рівненської області, [PERSON], здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову «павуком», внаслідок чого виловив рибу загальною вагою 1,0 кг, зокрема: плітка - 17 екз. За наведеного у позивача виникла необхідність у зверненні до суду з даним позовом з метою відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів». За приписами ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів». Аналогічна норма закріплена і в статті 59 Закону України «Про тваринний світ», де визначено, що центральний орган виконавчої влад, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановлено законом порядку має право предявляти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення обєктів тваринного світу. Також, пунктом 7.5 Положення про Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України № 229 від 15 липня 2016 року, визначено, що Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області (далі - Рівненський рибоохоронний патруль) має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання та громадянам, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Постановою Рівненського районного суду Рівненської області від 28 липня 2017 року [PERSON], визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Зазначена постанова суду набрала законної сили 07.08.2017 р. Наведене свідчить про наявність протиправної поведінки, вини відповідача, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідкового зв'язку між завданою шкодою та його діями. Згідно ч.5\~ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Таким чином, вина відповідача є доведеною, проте питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України судом не вирішено. Преамбулою до\~Закону України «Про тваринний світ»\~встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об'єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до\~ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу. Об'єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. Відповідно до абз. 11 ч. 1\~ст.\~10\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Вилов риби відбувався забороненим знаряддям лову - «павуком», внаслідок чого відповідач виловив рибу загальною вагою 1,0 кг, зокрема: плітка - 17 екз., завдавши шкоди державі на суму 1445,00 грн. Розмір шкоди визначено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 1445,00 грн., що підтверджується відповідною довідкою-розрахунком Управління державного агентства рибного господарства у Рівненській області №02-15/764 від 04.07.2017р. Сторонами по справі не надано доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в зв'язку в чим суд вважає його достовірним. Згідно ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Частиною 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 1 ст. 1190 ЦК України визначено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність. Відповідно до\~ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~- шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до\~ст. 13 Конституції України\~та\~ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Крім того,\~статтею 142 Конституції України\~визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об'єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Згідно статей\~16,\~60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~органи місцевого самоврядування є юридичними особами і від імені та в інтересах територіальних громад, відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції. Отже, органи місцевого самоврядування в межах своєї території є самостійними суб'єктами права власності на природні ресурси (в тому числі водні біоресурси). Відповідно до\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Крім того, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю. В даному випадку адміністративне правопорушення було вчинене на території Городоцької сільської ради Рівненського району Рівненської області, а тому сума збитку підлягає сплаті до природоохоронного фонду зазначеної селищної ради. На підставі викладеного суд приходить до висновку про те, що відповідач, незалежно від притягнення до адміністративної відповідальності, зобов'язаний відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому з відповідача підлягає стягненню заподіяна шкода у розмірі 1445,00 грн. Розподіл судових витрат між сторонами відбувається за правилами статті 141 ЦПК України. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved