Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-29 00:00:00

В липні 2019 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до Ясногородської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просила визначити [PERSON] , додатковий строк для подачі заяви на прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла прабабуся позивача - [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина належне їй спадкове майно, а саме: земельну ділянку площею 0,2476 га, для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер 3221889000:18:052:0904, яка знаходиться в [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0,3411 га, для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 3221889000:18:038:0909, яка також знаходиться в [ADDRESS] За життя [PERSON] склала заповіт, згідно якого все своє майно заповіла позивачу [PERSON] , тобто своїй правнучці. Крім позивача спадкоємцем за законом після смерті прабабусі є мати позивача [PERSON] , яка є онукою померлої. Син прабабусі [PERSON] помер [INFO] . Інших дітей у неї не було. Мати позивача [PERSON] до нотаріуса із заявою про прийняття спадщин не зверталася, оскільки відмовилася від прийняття спадщини після смерті [PERSON] на користь позивача. 24.06.2019 року позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Однак, державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщину та рекомендовано звернутися до суду. На підставі викладеного, змушена звернутися до суду з вказаним позовом. Позивач у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги повністю підтримала та просила їх задовольнити. Представник відповідача Ясногородської сільської ради Вишгородського району Київської областіу судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без йог участі. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Встановлено, що [INFO] померла прабабуся позивача - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , яке видане 02.07.2019 року виконавчим комітетом Ясногородської сільської ради Вишгородського району Київської області, про що складено відповідний актовий запис № 9. Позивач - [PERSON] є правнучкою померлої [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, яке складається, зокрема із земельної ділянки площею 0,2476 га, для ведення особистого селянського господарства кадастровий номер 3221889000:18:052:0904, яка знаходиться в [ADDRESS] та земельної ділянки площею 0,3411 га, для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 3221889000:18:038:0909, яка також знаходиться в [ADDRESS] За життя [PERSON] склала заповіт, згідно якого все своє майно заповіла позивачу [PERSON] . За життя [PERSON] склала заповіт, згідно якого все своє майно заповіла позивачу [PERSON] , тобто своїй правнучці, що підтверджується копією заповіту від 25.07.2016 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Ясногородської сільської ради Вишгородського району Київської області Довгополовою О.В. та зареєстровано в реєстрі за № 28. 24.06.2019 року [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області від 24.06.2019 року [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальних дій з підстав пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса є те, що позивачу не було відомо про наявність у померлої [PERSON] спадкового майна, яке залишилося після її смерті. Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Оскільки позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved