Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-15 00:00:00

В квітні 2020 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до Вищедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської області, треті особи: [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просила визначити їй додатковий строк в два місяці, для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] . Позивач є рідною дочкою спадкодавця та спадкоємцем першої черги за законом. Окрім позивача, спадкоємцями першої черги за законом також є дочки спадкодавця - треті особи по справі [PERSON] та [PERSON] , які спадщину після смерті матері не прийняли. Інших спадкоємців за законом першої черги немає. Спадкове майно, яке залишилось після смерті [PERSON] складається з 36/100 частин житлового будинку [ADDRESS] . 16.03.2020 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Однак, 01.04.2020 року позивачу було відмовлено в оформленні спадщини у зв`язку з пропуском шестимісячного строку подачі заяви про прийняття спадщини. [PERSON] зазначає, що пропустила термін подачі заяви про прийняття спадщини по причині тривалої хвороби та походження відповідного лікування на протязі шести місяців з дня відкриття спадщини. Пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини на думку позивача є незначним, оскільки до приватного нотаріуса вона звернулась 16.03.2020 року. На підставі викладеного, позивач змушена звернутися до суду із вказаним позовом. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги повністю підтримала та просила їх задовольнити. Представник відповідача Вищедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської областіу судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Треті особи [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явились, надали нотаріально посвідчені заяви про розгляд справи без їх участі, в якій не заперечували проти задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Встановлено, що [INFO] померла матір позивача - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , яке видане 13.06.2019 року виконавчим комітетом Вищедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської області, про що складено відповідний актовий запис № 11. Позивач - [PERSON] є донькою померлої [PERSON] , що підтверджується наступним. [INFO] народилася позивач - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] , в якому матір`ю вказана - [PERSON] . 27 листопада 2009 року позивач зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюбу серія [NUMBER] . За життя померла [PERSON] заповіт не складала. [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] . Окрім позивача, спадкоємцями першої черги за законом також є дочки спадкодавця - треті особи по справі [PERSON] та [PERSON] , які спадщину після смерті [PERSON] не прийняли. Інших спадкоємців за законом першої черги немає. Спадкове майно, яке залишилось після смерті [PERSON] складається з 36/100 частин житлового будинку [ADDRESS] . 16.03.2020 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] на підставі якої була відкрита спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] № 34/2020. Постановою приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Л.А. від 01.04.2020 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для звернення до органів нотаріату із заявами про прийняття спадщини. На обґрунтування поважності причини пропуску подання заяви до органів нотаріату про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , [PERSON] надано виписки із амбулаторної карти від 30.01.2010 року наданої Пірнівською амбулаторією загальної практики - сімейної медицини, з якої вбачається, що [PERSON] хворіла та проходила відповідне лікування в період червень 2019 року - листопад 2019 року. Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Оскільки позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved