Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-08 00:00:00

В листопаді 2018 року позивачка [PERSON] в особі свого представника звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати факт постійного проживання її за адресою: [ADDRESS] , з 02.02.2010 по цей час без реєстрації місця проживання разом з померлою [PERSON] . Також позивач просила суд визначити їй додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [INFO] її тітки [PERSON] з дня набрання рішенням законної сили, проте в подальшому попросила залишити цю вимогу без розгляду. Позовні вимоги мотивувала тим, що [INFO] померла її тітка [PERSON] , яка була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 49/100 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за зазначеною адресою. Спадкоємців першої черги у померлої нема, особистого розпорядження на випадок смерті не зробила. Спадкоємцем другої черги померлої є її рідна сестра [PERSON] , яка спадщину у передбачений законодавством шестимісячний термін не прийняла та на спадщину не претендує. Позивач є рідної племінницею померлої, з сім'єю: чоловіком та двома дітьми проживала разом з тіткою [PERSON] з лютого 2010 року за вищезазначеною адресою, де проживає до сих пір. Вони з померлою спільно вели господарство, здійснювали нагляд за станом будинку, прибудинковою територією, сплачували комунальні платежі. Позивачка отримувала пенсію для померлою, вирішувала питання в інтересах тітки в Пенсійному фонді по довіреності. Малолітній син позивача [PERSON] перебуває на обліку в Харківській міській дитячій клінічній лікарні №24 за місцем його проживання: [ADDRESS] . 02.02.2010 за згодою спадкодавця у належній їй частині будинку було зареєстровано [PERSON] , який проживає з позивачем однією сім'єю без укладення шлюбу та є батьком її малолітньої дитини. Після смерті [PERSON] позивачка до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк не звернулася, оскільки на момент смерті спадкодавця проживала разом з нею в будинку [ADDRESS] . Проте нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із пропуском строку на прийняття спадщини. Відповідачем Харківською міською радою в особі свого представника за довіреністю 19.02.2019 було подано відзив на позов, в якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Свої заперечення представник відповідача обґрунтував тим, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами по справі те, що вона проживала в момент смерті [PERSON] в зазначеній частині домоволодіння. З паспорту вбачається, що [PERSON] зареєстрована по [ADDRESS] з 12.08.1992. Доказів того, що позивач була зареєстрована у спірному домоволодінні суду не надано, отже підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Представником позивача 22.05.2019 подано суду письмові пояснення в зв'язку з відзивом відповідача Харківської міської ради. Представник зазначає, що згідно практики Верховного Суду сама по собі відсутність реєстрації не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо передбачені ч.3 ст.1268 ЦК України обставини підтверджуються іншими належними і допустимими доказами. 03.01.2019 ухвалою судді відкрито провадження у справі, витребувано з відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові копію актового запису про реєстрацію шлюбу 18.08.1967 між [PERSON] та [PERSON] 22.05.2019 ухвалою суду за клопотанням представника позивача витребувано від відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові копію актового запису про реєстрацію шлюбу 18.08.1967 між [PERSON] та [PERSON] 22.05.2019 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. 09.01.2020 від представника позивача надійшло клопотання про залишення без розгляду позовних вимог в частині визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини. 09.01.2020 ухвалою суду позовні вимоги в частині визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини залишено без розгляду. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без її участі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи відповідач був повідомлений належним чином. Третя особа про розгляд справи була повідомлена своєчасно й належним чином, проте не з'явилася, письмових пояснень суду не надала Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив наступні обставини. [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є рідними сестрами, що підтверджується посвідкою про народження УГ №168339 від 03.08.1944 та свідоцтвом про народження [NUMBER] від 07.03.1954, в яких батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] 12.04.1956 уклала шлюб з [PERSON] та взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про одруження серія [NUMBER] від 12.04.1956. 16.07.1967 шлюб між [PERSON] та [PERSON] було припинено, що підтверджується посвідкою про припинення шлюбу №31583. Після припинення шлюбу дружина залишила прізвище [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , взяла після одруження прізвище чоловіка [PERSON] , що підтверджується копією актового запису про одруження №436 від 18.08.1967. 24.10.1972 шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серія [NUMBER] від 24.10.1972. Після припинення шлюбу дружині присвоєно прізвище [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , внаслідок чого взяла прізвище чоловіка та стала [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] від 10.05.1974. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим 26.03.2001. [PERSON] , рідна сестра [PERSON] , після державної реєстрації шлюбу 28.01.1978 взяла прізвище чоловіка та стала [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб для підтвердження дошлюбного прізвища №00021372237 від 06.11.2018. [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] виданим 17.11.1982. [PERSON] після укладення шлюбу 27.07.2002 змінила прізвище та стала [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб для підтвердження дошлюбного прізвища №00021428164 від 13.11.2018. Таким чином, судом встановлено що позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] , та відповідно племінницею [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 15.12.2014. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді 49/100 частин житлового будинка з відповідною частиною надвірних будівель, розташованого в [ADDRESS] , що належала їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.10.2003 посвідченого державним нотаріусом Першої Харківської державної нотаріальної контори. Право власності за [PERSON] зареєстровано належним чином, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №2052377 від 20.11.2003. 02.11.2018 позивачка звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Скиби Т.В. щодо оформлення спадщини за законом після смерті [PERSON] . Своїм листом №277/01-16 від 02.11.2018 нотаріус роз`яснила, що оформлення спадщини можливе лише за умови визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~ч.1,\~ч.2\~ст.1220\~ЦК України\~спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Згідно з ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до\~ст.1223\~ЦК України\~право на\~спадкування мають\~особи,\~визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до\~ч.1,\~ч.2\~ ст.1258\~ЦК України\~спадкоємці за\~законом одержують\~право на\~спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Ст.1265 ЦК України визначає, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Позивач є племінницею спадкодавця [PERSON] , тому відноситься до п`ятої черги спадкоємців. Доказів того, що у [PERSON] є інші спадкоємці, суду не надано. Рідна сестра спадкодавця [PERSON] заяви про прийняття спадщини у передбачений законом строк не подала, на час відкриття спадщини проживала окремо від спадкодавця. Отже єдиним спадкоємцем померлої є її племінниця [PERSON] . Відповідно до\~ч.1,\~ч.3\~ст.1268\~ЦК України\~спадкоємець за\~заповітом чи\~за законом\~має право\~прийняти спадщину\~або не\~прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Ч.1\~ст.1270\~ЦК України встановлює для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець [PERSON] не подала заяву про відмову від спадщини після смерті тітки та на час відкриття спадщини проживала разом зі спадкодавцем за адресою: [ADDRESS] . Ця обставина встановлена судом виходячи з такого. Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] виданого 06.09.2011 [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] . Батьком дитини є [PERSON] , з яким позивачка проживає однією сім`єю без реєстрації шлюбу. [PERSON] з 02.02.2010 зареєстрований та проживає за місцем проживання спадкоємиці за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується домовою книгою. Діти позивачки [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , перебувають на обліку у КЗОЗ «Харківська міська дитяча клінічна лікарня №24», що підтверджується деклараціями про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу. У деклараціях зазначено адресу їх місця проживання: [ADDRESS] . Позивачка здійснювала оплату комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] з 2012 року дотепер, що підтверджується наданими нею квитанціями. [PERSON] видала [PERSON] довіреність на отримання пенсії, інших грошових виплат, представництво інтересів у пенсійному фонді тощо, що свідчить про довірчі відносини між ними та проживання однією сімєю. Аргумент відповідача про відсутність підстав для задоволення позову в зв'язку з тим, що позивачкою не доведено на час відкриття спадщини реєстрацію за місцем проживання спадкодавця, спростовується позицією Верховного Суду, висловленою у постанові №404/2163/16-ц від 04.07.2018. Так зазначеною постановою Верховного Суду визначено, що згідно зі статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження. З огляду на положення наведеної норми Закону Верховний Суд не бере до уваги доводи касаційної скарги, що відсутність реєстрації місця проживання відповідача за останнім місцем проживання спадкодавця є доказом того, що він не проживав із спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо передбачені частиною третьою статті 1268 ЦК України обставини підтверджуються іншими належними і допустимими доказами. Зазначені вище докази підтверджують проживання [PERSON] разом з чоловіком та дітьми у будинку [ADDRESS] з 02.02.2010 по теперішній час. Отже станом на час відкриття спадщини [INFO] позивачка проживала разом з померлим спадкодавцем [PERSON] , що свідчить про прийняття нею спадщини відповідно до ст.1268 ЦК України Отже суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про визнання факту постійного проживання позивачки за адресою: [ADDRESS] , з 02.02.2010 по теперішній час (зокрема на день смерті [INFO] ) без реєстрації місця проживання разом з померлою [PERSON] законні, обґрунтовані та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved