Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-16 00:00:00

В квітні 2017 року [PERSON] звернувся до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивачу на праві власності належить квартира [ADDRESS], загальною площею 30 кв.м. З вини відповідача, який є власником квартири [ADDRESS], яка розташована поверхом вище, над квартирою позивача в період з 13 жовтня 2016 року по 17 лютого 2017 року відбулося три залиття водою. Залиття квартири відбулося у зв'язку з тим, що відповідач проводив в квартирі ремонтні роботи. Перше залиття квартири позивача відбулось 13 жовтня 2016 року, який стався внаслідок проведення ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS], в якій були зняті радіатори та не встановлені заглушки. Друге залиття квартири позивача відбулось 17 жовтня 2016 року з квартири відповідача в результаті несанкціонованого відкриття запірної арматури, котра розташована в підвальному приміщенні будинку, особами, котрі проводили ремонтні роботи в квартирі відповідача. Третє залиття з квартири відповідача сталось 17 лютого 2017 року в результаті халатного відношення до мереж водопостачання при проведенні ремонтних робіт. В результаті трьох затоплень, постраждали всі приміщення квартири позивача, а саме коридор, санвузол, кухня та кімната. Масштаби та руйнівне пошкодження квартири позивача зафіксовано актами про залиття від 13 та 17 жовтня 2016 року, 17 лютого 2017 року, складеними уповноваженими особами КВЖРЕП Індустріального району м.Дніпра, а також мешканцями будинку та наочно видно з фото таблиці та відео. На підставі вищезазначених актів, комісія встановила, зафіксувала та підтвердила той факт, що залиття квартири позивача відбулось 13 та 17 жовтня 2016 року та 17 лютого 2017 року саме з квартири відповідача. Внаслідок залиття, водою було пошкоджено гипсокартонні стелі, стіни, шпалери в кухні, кімнаті, коридорі, санвузол. На підставі висновку будівельно-технічного експертного дослідження №1170-12, складеного судовим експертом Івченко В.В. розмір матеріальної шкоди внаслідок залиття водою квартири [ADDRESS], станом на 15 лютого 2017 року становить 90576,00 грн. Посилаючись на ст.ст.22,319,322,323,1166,1192 ЦК України просить суд стягнути з відповідача на користь позивача відшкодування матеріальних збитків внаслідок залиття квартири у розмірі 90576,00 грн. та 4200 грн., які були витрачені на проведення вищезазначеного дослідження. Крім того позивач зазначає, що внаслідок неодноразових затоплень квартири, у позивача та членів його сім'ї погіршився настрій, що приводить до психічного розладу та нервових переживань. Позивач витратив не мало часу на поїздки до експерта, житлово-будівельної організації, котра обслуговує будинок, правоохоронних органів, органів судової влади, з метою визначення вартості відновлювальних робіт, отримання необхідних документів для підтвердження розміру шкоди та доведення особи, винної в її заподіяні, що спричинило ряд незручностей та проблем, марно згаяного часу, який міг би бути витрачений на сім'ю та роботу. Крім того, позивач не має можливості здійснити самостійно за власні кошти ремонт квартири, оскільки для останнього сума вартості ремонтно-відновлювальних робіт є досить значною, виходячи з отриманого місячного доходу, який витрачається лише на необхідність проживання сім'ї. Вказані вище обставини спричинили позивачу ряд негативних наслідків та моральні втрати і страждання. Моральну шкоду позивач оцінює в 50 000 грн., яку на підставі стю1167 ЦК України просить також стягнути з відповідача. 15 травня 2018 року представником відповідача - адвокатом [PERSON], було подано відзив на позов, в якому остання просила у задоволенні позову відмовити на підстав того, що позивачем у позовній заяві не доведено, що шкода позивачу була спричинена саме [PERSON] Допитана у судовому засіданні в якості свідка [PERSON], суду пояснила, що позивач є її чоловіком, з яким свідок проживає у [ADDRESS]. 13 жовтня 2016 року вищезазначену квартиру було вперше затоплено з квартири [NUMBER], яка розташована поверхом вище та в якій здійснювались ремонтні роботи. Особи, які здійснювали ремонт в квартирі [NUMBER] спочатку обіцяли відремонтувати квартиру [NUMBER], однак потім відмовились. 17 жовтня 2016 року квартира [NUMBER] вдруге була залита з квартири [NUMBER]. 17 лютого 2017 року квартира [NUMBER] втретє була затоплена з квартири [NUMBER]. Під чась всіх затоплень складались відповідні акти. В результаті залиття весь ремонт в квартирі [NUMBER] став непридатним. Спочатку відповідач не заперечувала про відшкодування шкоди, однак так і не почала її відшкодовувати. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON], суду пояснив, що є товаришем позивача. 13 та 17 жовтня 2016 року позивач звертався до свідка за допомогою у зв'язку із залиттям квартири позивача з квартири [NUMBER], що розташована поверхом вище. 17 лютого 2017 року позивач втретє звернувся до свідка із проханням допомогти йому у зв'язку із залиттям квартир позивача з квартири [NUMBER]. Внаслідок вищезазначених затоплень вся квартира була затоплена. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON], суду пояснив, що 13 жовтня 2016 року квартира [ADDRESS] була затоплена з квартир [NUMBER], що розташована поверхом вище. Затоплення вищезазначеної квартири відбувалось три рази, внаслідок яких була затоплена вся квартира. В судовому засіданні позивач зі своїм представником позовні вимог підтримали у повному обсязі та просили позов задовольнити. Відповідач зі своїм представником у судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення розгляду справи або розгляд справи без їх участі не подавали, у зв'язку із чим, суд визнає причини їх неявки в судове засідання неповажними та на підставі ст.223 ЦПК України ухвалив проводити розгляд справи без їх участі. Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 18 квітня 2008 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, видане КП «ДМБТІ» Дніпропетровської обласної ради 26 липня 2008 року. 13 жовтня 2016 року представниками КПЖРЕП, в особі майстра [PERSON], сантехника [PERSON] та власника квартири [ADDRESS] [PERSON], було складено акт про залиття квартири [ADDRESS]. В графі причина залиття квартири зазначається про те, що залиття сталося із вище розташованої квартири [NUMBER] (з 13 жовтня 2016 року доступу у вищезазначену квартиру відсутній). Наслідки залиття квартири: залиття підвісної стелі, гіпсокартон - 16 м.2; стеля шпалери - 25 м.2; коридор, стеля пластик - 4м.2; стелі в коридорі штукатурка 6,5 м.2; кухня стіна штукатурка 6,5 м.2. Вищезазначений акт затверджений головним інженером КПЖРКП Індустріального району Дека С.В. 17 жовтня 2016 року представниками КПЖРЕП, в особі майстра [PERSON] та власника квартири [ADDRESS] [PERSON], було складено акт про залиття квартири [ADDRESS]. В графі причина залиття квартири зазначається про те, що залиття сталося із вище розташованої квартири [NUMBER](17 жовтня 2016 року доступу у вищезазначену квартиру відсутній). Наслідки залиття квартири: санвузол-стеля пластик - 2,7 м.2; гіпсокартон- стіни 2,4 м.2; плитка кахель. 17 лютого 2017 року представниками КПЖРЕП, в особі майстра [PERSON], майстра ремонтної групи [PERSON], сантехника [PERSON] та власника квартири [ADDRESS] [PERSON], було складено акт про залиття квартири [ADDRESS]. В графі причина залиття квартири зазначається про те, що залиття сталося із вище розташованої квартири [NUMBER] по халатності мешканців квартири [NUMBER]. Наслідки залиття квартири: коридор, стеля пластик - 1,2м.2; стіна штукатурка 2,4 м.2; зал шпалери 3 м.2. Вищезазначений акт затверджений головним інженером КПЖРКП Індустріального району Дека С.В. Крім того, 17 лютого 2017 року, [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], було складено акт, завірений виконавчим директором КВЖРЕП Індустріального району [PERSON], в якому останні підтвердили факт залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] 13 жовтня 2016 року, 17 жовтня 2016 року та 17 лютого 2017 року. Факт залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] 13 жовтня 2016 року, 17 жовтня 2016 року та 17 лютого 2017 року також підтверджується показами допитаних у судовому засіданні свідків [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Згідно довідки №4971 про склад сім'ї або зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, виданої Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради 20 липня 2017 року, власником квартири [ADDRESS] у м.Дніпрі є [PERSON]. Також у вищезазначеній квартирі з 06 липня 2015 року зареєстрований [PERSON] Відповідно до ч.4 ст319 ЦК України власність зобов'язує. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до вимог ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України N 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. На підтвердження розміру матеріальних збитків, спричинених позивачу внаслідок залиття її квартири, останнім, суду надано висновок будівельно-технічного експертного дослідження №1170-12, складеного судовим експертом Івченко В.В., відповідно до якого розмір матеріальної шкоди внаслідок залиття водою квартири [ADDRESS], станом на 15 лютого 2017 року становить 90576,00 грн. Будь-яких заперечень та зауважень щодо розміру спричиненого позивачу матеріального збитку відповідач суду не надав та не спростував висновок вищезазначеного будівельно-технічного експертного дослідження. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Проаналізувавши обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що 13 та 17 жовтня 2016 року та 17 лютого 2017 року, з вини відповідача, сталися затоплення квартири [ADDRESS], в якій проживає позивач, у зв'язку з чим, за правилами ст.1166 ЦК України, стосовно відповідача настають правові наслідки у вигляді відшкодування збитків, шляхом стягнення з останнього на користь позивача матеріальної шкоди у розмірі 90576,00 грн. Таким чином позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача матеріальних збитків, заподіяні залиттям квартири в розмірі 90576,00 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Щодо позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 50 000 грн., суд виходить з наступного. За змістом частин ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно роз'яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України, з подальшими змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової)шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Враховуючи, що залиття квартири з вини відповідача сталося три рази, пояснення позивача щодо спричинення останньому моральної шкоди, завданої неправомірними діями відповідача, які полягають душевних стражданнях, спричинених в результаті неодноразового залиття належної йому квартири, яка є його єдиним місцем проживання, втрати спокою, отримання душевних хвилювань, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення моральної шкоди також законні та обґрунтовані. Однак, суд вважає, що зазначена позивачем сума в розмірі 50 000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди є завищеною, а грошові кошти в розмірі 4 000 грн., на думку суду, повною мірою компенсують його моральні страждання та переживання. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного. Згідно ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За проведення будівельно-технічного експертного дослідження №1170-12 позивачем було сплачено 4200 грн., що підтверджується копією квитанції до прибуткового касового ордеру №1170-12 від 15 лютого 2017 року, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Крім того, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 905,76 грн. за вимоги матеріального характеру та 640,00 грн. за вимоги немайнового характеру. Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 5745,76 грн. судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: partial