Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-03 00:00:00

В Краматорський міський суд Донецької області звернувся з позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що йому на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS], що підтверджується витягом з реєстру БТІ. Відповідачі по справі є співвласниками квартири [ADDRESS]. Вищезазначені квартири знаходяться по одному стояку, розташовані одна над одною через два поверхи. Восени 2016 року відповідачами були демонтовані опалювальні прилади (батареї) в належній їм квартирі та не було вжито заходів безпеки на випадок заповнення опалювальної системи будинку водою. Внаслідок чого, 16.10.2016 року сталося залиття належної йому квартири та декількох інших квартир в підїзді, що підтверджується актом про залиття. Були залиті брудною водою всі три кімнати в його квартирі, коридор, кухня та ванна кімната, в результаті чого пошкоджені шпалери, підлогове покриття, міжкімнатні двері, фарбове покриття. Шпалери відслоїлись, фарба полущилась, двері набрякли та перестали закриватися, в квартирі на стінах, підлозі та стелі почав розвиватись грибок та цвіль. Зовнішній вигляд квартири зазнав шкоди та потребує ремонту. В кімнатах до теперішнього часу присутній неприємний запах та віддає вологою. Неправомірні винні дії відповідачів знаходяться в прямому причинному звязку з спричиненням йому матеріальної шкоди. Розмір спричиненої йому матеріальної шкоди дорівнює вартості відновлювального ремонту в квартирі і складає 26531,00 грн. Відповідачі не бажають добровільно відшкодувати спричинену шкоду. Просить задовольнити позовні вимоги. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] за довіреністю [PERSON] в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог, оскільки [PERSON] не є особою, яка завдала позивачу матеріальною шкоду, оскільки на час заподіяння цієї шкоди в квартирі [ADDRESS] не проживала, тому про демонтаж батарей в цій квартирі нічого не знала і не могла знати. В зазначеній квартирі мешкав її син відповідач [PERSON] При цьому її не проживанням у той час в зазначеній квартирі зумовлене незалежними від неї обставинами, оскільки другим відповідачем у цій справі [PERSON], яким було заподіяно шкоду позивачу, були створені умови, що перешкоджали їх спільному проживанню. Цю обставину певним чином було встановлено матеріалами перевірки заяви від 16.10.2016, реєстровий № 25431 за даним фактом, яка проводилася Краматорським відділом поліції Головного Управління Національної поліції в Донецькій області. Крім того, в зазначеній квартирі постійно мешкав відповідач [PERSON] Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився з невідомої суду причини, про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином судовими повістками. Свідок [PERSON] у судовому засіданні будучи попереджена про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України під присягою пояснила, що відповідач [PERSON] є її матірю, а [PERSON] її братом, з приводу цієї події їй відомо, що 16.10.2016 її матері зателефонувала сусідка з вул. Б. Хмельницького у м. Краматорську та повідомила про те, що сталося залиття водою квартир. Вона разом з матірю приїхала в зазначену квартиру, де побачили, що в квартирі багато води. Сусіди повідомили, що за два дні до залиття квартир, [PERSON] демонтував в квартирі батареї та продав їх. [PERSON] станом на теперішній час мешкає по вул. Н. Курченко у м. Краматорську, оскільки її син створив умови, за яких вони не можуть мешкати разом. Свідок [PERSON] у судовому засіданні будучи попереджена про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України під присягою пояснила, що із квартири [ADDRESS] йшов пар та було чути дзюркіт води. Вона зателефонувала [PERSON] та повідомила її про те, що сталося залиття квартир. За два дні до залиття, вона бачила як [PERSON] ніс батареї, та сказав їй, що буде ставити батареї. В зазначеній квартирі останній мешкає один. Свідок [PERSON] у судовому засіданні будучи попереджена про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України під присягою пояснила, що приблизно 10-15 жовтня 2016 вона бачила відповідача [PERSON], який ніс батареї. Останній у свої квартирі мешкає один, а його мати [PERSON] іноді відвідувала його. Заслухавши доводи позивача та заперечення представника відповідача, пояснення свідків, повно та всебічно дослідивши матеріали цивільної справи, суд встановив такі обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Ст.60 ЦПК України визначено обовязок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Згідно до ст.386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до вимог ст.151 ЖК України- громадяни, які мають у приватній власності житловий будинок зобовязані забезпечувати його схоронність. Проводити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт. В судовому засіданні встановлено, що згідно акту складеного комісією представників ТОВ «Крамбудресурс» від 18.10.2016, сталося залиття квартири [ADDRESS] внаслідок того, що в квартирі [ADDRESS] демонтовано систему опалення (батареї) (а.с.4). Відповідно до п. 2.3.6. «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, № 76 (далі - Правила) у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься в Додатку № 4 до зазначених Правил. Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідків фіксується комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку. Відповідно до типового акту та роз'яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975) в акті залиття квартири повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Отже з наведеного вбачається, що вказаний документ складається для фіксування факту залиття квартири та наслідків, які спричинили дане залиття, тобто може бути використаний у якості доказу у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної таким залиттям. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди… Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно «Краматорського міського бюро технічної інвентаризації» від 05.09.2008, власником квартири [ADDRESS] є позивач [PERSON] (а.с.2). Згідно до кошторису складеного керівником проектної організації [PERSON] та головним інженером проекта [PERSON] від 2016 року, поточний ремонт квартири [ADDRESS] становить 26531,00 грн. (а.с. 5-6). У відповідності до матеріалів висновку ЄО № 25431 від 16.10.2016 за результатами перевірки заяви гр. [PERSON] встановлено, що 16.10.2016 до ЧЧ Краматорського ВП надійшли заява від гр. [PERSON], яка мешкає за адресою: м. Краматорськ, вул. Н. Курченко, 35-43, в якій вона просить прийняти міри відносно її сина, який демонтував в квартирі за адресою: м. Краматорськ, вул. Б. Хмельницького, 2-15 батареї, внаслідок чого, сталося залиття квартир мешканців будинку. В ході проведення перевірки встановити місцезнаходження гр. [PERSON] та допитати його за вказаним фактом неможливо. Таким чином, ознак кримінального правопорушення під час перевірки виявлено не було. Підстави для внесення вказаної події до ЄРДР відсутні. (а.с. 99-104). Суд вважає, що вина [PERSON] в залитті квартири доведена, бо вона є співвласницею квартири, повинна дбати про справну роботу всіх комунікацій в квартирі. Доводи представника відповідачки про те, що вона не мала доступу до квартири , нічим не підтверджуютья, до суду з такими вимогами вона також не зверталася. Як вбачається з інформації наданої КП «Бюро технічної інвентаризації» за № 1956 від 01.12.2017, право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано в КП «БТІ» за реєстр. № 41113-П в рівних частках за: [PERSON] (1/2), [PERSON] (1/2) на підставі свідоцтва про право власності, виданого 19.07.2002 органом приватизації Краматорського міськвиконкому за розпорядженням № 10635/1 від 19.07.2002. Відповідно до ст.88 ЦПК України на користь позивача з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог в сумі 551 грн. 20 коп.

Outcome: approved