Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-27 00:00:00

в обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилаються на те, що 27.03.2017 року він був свідком того, як [PERSON] та його дружина [PERSON] сварились за межу зі своїми сусідами Цибунами. Сварка проходила в с.Слобідка-Красилівська Красилівського району Хмельницької області на вул.Підлісній. Для розгляду спірного питання щодо розділення меж між двома домогосподарствами був запрошений сільський голова [PERSON] У ході вирішення спірного питання [PERSON] вели себе не адекватно, кричали, висловлювали погрози, не звертали уваги на зауваження. При цьому були присутні [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Продовжуючи сварку та не реагуючи на зауваження, [PERSON] почали говорити різні нісенітниці, у тому числі сказали, що він захищає [PERSON], так як спить з їхньою дочкою [PERSON] у неї на горищі. Сварку чула його дружина, [PERSON] В»ячеславівна. Почувши ці наклепи, його дружина пішла додому, після чого в сім»ї почались сварки, доходить до розлучення і все через наклепи подружжя [PERSON]. В нього почались проблеми з тиском, часто болить голова, діти рідше стали до них приїздити. З вище наведених підстав просить стягнути з [PERSON] та [PERSON] на його користь моральну шкоду в сумі 50 000 (п»ятдесят тисяч) гривень. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просить їх задовольнити в повному об»ємі. Відповідачі в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, суду пояснили, що 27 березня 2017 року при виїзді на їх земельну ділянку та сільського голови та депутата [PERSON] позивач не був присутній. Кількість присутніх осіб вказана в довідці сільського голови № 235 від 01.08.2017 року. Відомості, які зазначає позивач у своїй заяві вони не повідомляли, тому підстав для стягнення з них моральної шкоди не має. Заслухавши пояснення сторін, заслухавши свідків, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав. Як досліджено в судовому засіданні 27 березня 2017 року під час сварки між сусідами [PERSON] та Цибунами, були присутні особи зазначені в довідці виданій сільським головою [PERSON] від 01.08.2017року, а саме [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Окрім вказаних осіб події, які відбувались на земельній ділянці відповідачів чули також особи, які не зазначені в довідці сільського голови, а саме донька [PERSON] [PERSON],[PERSON],[PERSON],[PERSON],[PERSON] Допитані в судовому засіданні свідки: [PERSON], [PERSON],[PERSON], [PERSON] підтвердили, що під час сварки, яка виникла на межі суміжних земельних ділянок [PERSON] та [PERSON] відповідачка [PERSON] говорила про інтимні стосунки між дочкою [PERSON] [PERSON] та позивачем [PERSON], який лазить на горище будинку до [PERSON] для підтримання інтимних стосунків. Свідок [PERSON] в судовому засіданні заявила, що також має намір звертатись до суду про захист своєї честі та гідності з приводу сказаного [PERSON] Свідки з боку відповідачів [PERSON] заперечує слова матері про інтимні стосунки між [PERSON] та [PERSON], однак в суді підтвердила, що під час сварки [PERSON] спустився від своєї земельної ділянки до земельної ділянки батьків і питав про які інтимні стосунки говорить [PERSON]. Свідки [PERSON], [PERSON] пояснили, що під час сварки між [PERSON] та Цибунами 27.03.2017 року [PERSON] вони не бачили, [PERSON] коли почалась сварка пішов в машину, не хотів слухати непристойності, які висловлювали вказані особи. Відповідно до ст.34 Конституції України, кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Одночасно, [PERSON] України проголошує, що саме право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь або ділову репутацію. Право на недоторканність гідності та честі полягає у забороні здійснювати будь-які дії, якими можуть бути порушені ці особисті немайнові права. Здебільшого честь та гідність можуть порушуватися шляхом поширення недостовірної інформації. При цьому неважливо, яким способом здійснюється поширення інформації (усним, письмовим, за допомогою творів мистецтва, міміки, жестів та інших усталених дій, за допомогою ЗМІ, електронних комунікацій тощо). [PERSON] є те, щоб ця інформація стосувалася певної особи, була викладена недостовірно та порушувала її особисті немайнові права. Спростування відомостей, що порочать честь і гідність, може бути пред'явлено особою, про яку поширено такі відомості, а так само близькими родичами цієї особи, коли відомості прямо чи посередньо їх порочать. Ст.302 ЦК України передбачає, що фізична особа, яка поширює інформацію зобов»язана переконатися у її достовірності. Відповідач повинен довести, що поширені ним відомості відповідають дійсності. Честь та гідність фізичної особи є недоторканими. Фізична особа має право звернутись до суду з позовом про захист її гідності та честі( ст. 297 ЦК України). На позивача покладається обов'язок довести лише факт поширення відомостей, які його порочать, особою, до якої пред'явлено позов. Позивач також має право подати докази невідповідності таких відомостей дійсності. Громадянин або організація, щодо яких поширено відомості, які не відповідають дійсності й завдають шкоди їхнім інтересам, честі, гідності або діловій репутації, мають право вимагати відшкодування майнової і моральної (немайнової) шкоди, завданої поширенням таких відомостей. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 28.09.1990 року № 7 Про застосування судами законодавства, що регулює захист честі, гідності і ділової репутації громадян та організації важливою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина, закріплених Конституцією України, є судовий захист від протиправних посягань на його честь і гідність. Під поширенням відомостей, що порочать честь, гідність та ділову репутацію позивача слід розуміти опублікування їх у пресі, передачу по радіо, з використанням засобів масової інформації, викладенням в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам, повідомлення в публічних випусках, а також в іншій формі невизначеному числу осіб або хоча б одній людині. За пунктом 25 Постанови Пленуму ВСУ спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливе чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то вона повинна поширюватись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. Відповідно до вимог ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В судовому засіданні поширення відомостей, що порочать честь, гідність позивача підтверджено поясненнями допитаних свідків,при цьому не має значення чи була особисто присутня при цьому особа про яку поширено відомості чи ні. Відповідно до вимог ст.23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у принижені честі та гідності фізичної особи, на що посилається позивач у поданій ним заяві. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Відповідно до норм цивільного процесуального законодавства та розяснень, що містяться в п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, при вирішенні спорів про відшкодування моральної шкоди в судовому засіданні має бути зясовано, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань, втрат немайнового характеру, за яких обставин вони заподіянні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить. Під час слухання справи встановлено, що відомості про інтимні стосунки між [PERSON] і [PERSON] повідомлено відповідачкою [PERSON], в зв»язку з чим заявлена моральна шкода підлягає стягненню лише з неї. Позивачем не надано суду розрахунку завданої йому моральної шкоди, лише зазначено в чому вона полягає, в зв»язку з чим вимоги щодо стягнення моральної шкоди підлягають задоволенню частково виходячи з розміру моральних переживань позивача та визначається судом виходячи з розумності, виваженості та справедливості в розмірі 17000 грн. В порядку ст.88 Цивільного процесуального кодексу України з відповідачки [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 800 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial