Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-20 00:00:00

в обґрунтування своїх вимог позивачка зазначає, що 14.12.2007 року державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби відкрито виконавче провадження по виконанню виконавчого напису №1253, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] 12.11.2007 року, про звернення стягнення на предмети іпотеки, в тому числі на належну позивачці на праві власності нежитлову будівлю (готель «Прикарпаття») загальною площею 4 628,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Коломия, проспект М.Грушевського,82, Івано-Франківської області. 03.10.2014 року позивачка отримала акт №5670353/2 від 17.09.2014 року, складений державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України [PERSON], про реалізацію зазначеного предмета іпотеки на електронних торгах, проведених 26.08.2014 року. Переможцем цих торгів визнано [PERSON], в звязку з чим він набув право власності на вказане спірне нерухоме майно. Позивачка вважає, що зазначені торги проведені з порушенням вимог чинного законодавства, і, зокрема, Закону України «Про виконавче провадження» та Інструкції про проведення виконавчих дій. Відповідно до п.2.1.4 даної Інструкції сторони виконавчого провадження можуть оспорювати належність майна та його оцінку. Визначення вартості майна боржника відповідно до вказаного Закону проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності суб'єкта господарювання та повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. Листом державного виконавця вказаного відділу від 07.08.2013 року позивачку повідомлено про вартість спірної нежитлової будівлі (готель «Прикарпаття»). Вартість останньої згідно з оцінкою від 01.06.2013 року складає 3 921 700,00 грн. без ПДВ. Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом 6 місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності, тобто до 01.12.2013 року. Після закінчення вказаного строку оцінка майна втрачає чинність та повинна проводитись повторно. Жодних інших повідомлень від державного виконавця про оцінку спірного майна позивачка не отримувала. Вказує позивачка і на те, що підготовка, організація та проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюється з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про іпотеку». Організатор торгів зобов'язаний не пізніше, ніж за 15 днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки, опублікувати принаймні в двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення вказаних торгів. Однак, на думку позивачки, оголошення про проведення електронних торгів так і не було опубліковано, чим порушено вимоги зазначеного Закону та Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 року №656/5 та зареєстрованого того ж дня в цьому Міністерстві за № 427/25204 (далі Тимчасовий порядок). В обгрунтування позовних вимог позивачка також зазначає, що рішенням Подільського районного суду м.Києва від 19.09.2007 року (справа №2-3682/07), яке ніким не оскаржувалося, задоволено позов ПАТ «Банк Кіпру», розірвано кредитний договір від 11.12.2006 року за №002-177/2006 року та стягнуто з неї ([PERSON]Я.) на користь вказаного банку 18 315 265,79 грн. В звязку з цим на день набрання цим рішенням законної сили (30.09.2007 року) зобовязання сторін по зазначеному кредитному договору та іпотечних договорах від 11.12.2006 року за №4326 та №43330 припинилось. Тому позивачка вважає, що проведення торгів відбувалось з порушенням вимог ст.ст.651, 653, 275 ЦК України, ст.28 Закону України «Про заставу», ст.17 Закону України «Про іпотеку». На підставі наведеного позивачка просить визнати прилюдні електронні торги, проведені 26.08.2014 року щодо продажу спірної нежитлової будівлі, недійсними; визнати недійсним протокол проведення цих торгів від 27.08.2014 року №2276; визнати недійсним акт державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 17.09.2014 року №5670353/2; скасувати реєстрацію права власності на вказаний обєкт нерухомого майна за [PERSON] та повернути вказану нежитлову будівлю у власність позивачки. 09.04.2015 року представник позивачки [PERSON] подав заяву про зміну підстави позову, в якій, крім вищенаведеного, вказано, що всупереч зазначеному Тимчасовому порядку оспорювані прилюдні торги проведені з порушенням встановленого 30-денного строку з дати внесення інформації про лот у систему. Так, публікація на сайті розміщена 24.07.2014 року, а торги проводилися 26.08.2014 року, тобто з перевищенням вказаного строку. Крім того, боржник (іпотекодавець) не одержав повідомлення про проведення електронних торгів. Всупереч вимогам вказаного Тимчасового порядку щодо змісту інформаційного повідомлення про електронні торги, в даному повідомленні відсутні дані про зберігача спірного майна та його контактний телефон, дані щодо земельної ділянки, на якій розташоване це нежитлове приміщення, призначення об'єкта, його фотографії. Зазначає представник позивачки і те, що покупцем порушено умови розрахунку за придбане на електронних торгах майно. В акті державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки відсутні дані про те ким, коли і де проводилися електронні торги. Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 6 ст.203 ЦК України (ч.1 ст.215 цього Кодексу). Крім того, в заяві про зміну підстави позову вказано, що рішенням Подільського районного суду м.Києва від 26.02.2015 року визнано таким, що не підлягає виконанню, вищезазначений виконавчий напис нотаріуса від 12.11.2007 року, на виконання якого відбувалися оспорювані електронні торги. В судовому засіданні 09.04.2015 року представник позивачки [PERSON] позовні вимоги підтримав з вищезазначених підстав. В судовому засіданні 21.07.2015 року представник позивачки [PERSON] пояснив, що ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 27.05.2015 року вищевказане рішення Подільського районного суду м.Києва від 26.02.2015 року залишено без змін, на підтвердження чого долучив копію вказаної ухвали до матеріалів даної справи. На підставі вищенаведеного [PERSON] просить позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача - Державної виконавчої служби України [PERSON] в судових засіданнях позов не визнала з підстав, вказаних в її письмових запереченнях. В останніх зазначено, що рекомендованим листом з повідомленням про вручення від 20.06.2014 року, яке позивачка [PERSON] отримала 01.07.2014 року, направлено для ознайомлення копію витягу зі звіту про оцінку арештованого майна спірного готелю «Прикарпаття» та розяснено порядок оскарження вказаного звіту, передбачений ч.4 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження». Тобто, боржник належним чином була повідомлена про оцінку арештованого майна, однак, не скористалася своїм правом на її оскарження. Крім того, представник ДВС України звертає увагу, що п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року №6 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання» встановлює, що відповідно до ст.385 ЦПК України скаргу на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби може бути подано до суду у десятиденний термін, а при оскарженні постанови про відкладення провадження виконавчих дій у триденний строк, які обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав чи свобод. Коли в законі встановлено спеціальний порядок обчислення строків звернення заявника зі скаргою до суду, їх перебіг має визначатися за нормами вказаного закону, а не за нормами ст. 385 ЦПК України. Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, і відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга повинна бути залишена без розгляду та повернута заявнику. Тому викладені в позовній заяві доводи щодо оскарження оцінки спірного майна не повинні судом розглядатися. Представник ДВС України також посилається на правову позицію, викладену в постанові судової палати у цивільних та господарських справах Верховного Суду України від 26.12.2012 року, про те, що якщо порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України Про виконавче провадження, до призначення аукціону, у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення аукціону, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання аукціону недійсним. При вирішенні даного спору [PERSON] просить також врахувати положення вищевказаного Тимчасового порядку та в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача - державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав, викладених в його письмових запереченнях, в яких вказано, що відповідно до розділу І вищевказаного Тимчасового порядку ДП «Інформаційний центр» є організатором прилюдних електронних торгів і відповідає за забезпечення здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться в Системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій. Організатор торгів не уповноважений на проведення оцінки майна, яке реалізується на електронних торгах. Визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна, із залученням субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання відповідно до Закону України «Про виконавче провадження». Однією з підстав для визнання недійсними електронних торгів позивачкою зазначено порушення ДП «Інформаційний центр» вимог пункту 5 розділу ІІІ згаданого Тимчасового порядку, а саме відсутність опублікованих оголошень про проведення електронних торгів. Однак, [PERSON] зазначає, що ДП «Інформаційний центр» як організатор торгів зобов'язаний не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації письмово повідомити державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Тому з метою виконання вказаних вимог листом №01-03/3551 від 06.08.2014 року ДП «Інформаційний центр» позивачку повідомлено про проведення торгів, а також здійснено опублікування повідомлення про проведення електронних торгів в двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації, а саме в Івано-Франківській тижневій газеті для міста та області «Західний кур'єр» від 07.08.2014 року № 32 (1449) та обласній газеті «Галичина» від 07.08.2014 року №116-117 (4869-4870). Зміст вказаних повідомлень відповідає вимогам вказаного Тимчасового порядку, їх публікація проведена у встановлений строк ( не пізніше 15 днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки). Отже, твердження позивачки про відсутність опублікованих оголошень про проведення електронних торгів є необгрунтованими і такими, що не відповідають дійсності. Тому в задоволенні позову [PERSON] просить відмовити. Представник відповідача [PERSON] адвокат [PERSON] в судових засіданнях позов не визнав. В письмових запереченнях проти позову останній зазначає, що позовні вимоги вважає безпідставними, враховуючи положення ст.41 Конституції України, ст.ст.321, 330, 386, 388 ЦК України. [PERSON] є добросовісним набувачем спірного майна, оскільки не знав та не міг знати про можливі порушення прав будь-яких осіб при придбанні нерухомого майна з прилюдних електронних торгів в порядку, встановленому для виконання судових рішень. Реалізація майна в такому порядку не може вважатись здійсненою поза волею власника. Погоджуючись зі змістом вищевказаних заперечень інших відповідачів, [PERSON] вважає, що останніми були повністю дотримані вимоги чинного законодавства по організації та проведенню електронних торгів (здійснено публікації, повідомлено боржника про проведення торгів та ціну продажу спірного майна). Щодо визнання Подільським районним судом м.Києва таким, що не підлягає виконанню, вищевказаного виконавчого напису, то вказана обставина не може бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, оскілки їх проведено до постановлення вказаного рішення. Крім того, цим судовим рішенням не присуджено повернути позивачці спірну нежитлову будівлю. Таким чином, жодних підстав для визнання оспорюваних електронних торгів недійсними немає, а, отже, відсутні і підстави для повернення позивачці спірного майна. Тому адвокат [PERSON] в задоволенні позову також просить відмовити. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивачки, [PERSON] в судове засідання не зявився і не заявив про свою участь в розгляді даної справи. Суд, заслухавши представників сторін, оцінивши надані ними докази, зясувавши обставини, на які сторони та їх представники посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджені тими доказами, які досліджені в судовому засіданні, приходить до наступних висновків. Відповідно до положень частин 2, 5, 7 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Про проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту державний виконавець складає акт опису та арешту майна боржника. Під час проведення опису та арешту майна боржника державний виконавець має право оголосити заборону розпоряджатися ним, а в разі потреби - обмежити права користування майном, здійснити опечатування або вилучити його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що зазначається в акті опису та арешту. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються державним виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Вилучення арештованого майна з передачею його для реалізації здійснюється у строк, встановлений державним виконавцем, але не раніше ніж через п'ять днів після накладення арешту. Ч.3 ст.62 вказаного Закону передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Відповідно до правил ч.1 cт.58 даного Закону визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Ч.3 ст.58 даного Закону передбачено, що державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем. Згідно з ч.4 цієї статті у разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання, державний виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна. Витрати, пов'язані з рецензуванням звіту, несе сторона, яка заперечує проти результатів оцінки. У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Відповідно до п.2 розділу ІІ «Передача майна на реалізацію» вищезазначеного Тимчасового порядку державний виконавець у строк не пізніше пяти робочих днів після закінчення 10-денного строку подачі заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує і направляє до відповідного структурного підрозділу головного територіального управління юстиції у місті Києві та областях, що забезпечує реалізацію повноважень з питань державної виконавчої служби (далі - регіональний орган державної виконавчої служби), для проведення реалізації майна визначені цим пунктом документи . У разі звернення стягнення на майно, яке знаходиться на території областей, що беруть участь в експерименті, та в місті Києві в межах виконавчого провадження, яке перебуває на виконанні у відділі примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, документи передаються державним виконавцем цього відділу начальнику відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України. Положеннями п.3 цього ж розділу передбачено, що у разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства документи передаються Організатору для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему не пізніше наступного робочого дня з дня отримання документів. П.5 розділу ІІІ «Підготовка до проведення електронних торгів» вказаного Порядку зобовязує Організатора не пізніше ніж за 15 днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки опублікувати принаймні в двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів. У повідомленні зазначаються інформація про дату і час проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення електронних торгів, та інша необхідна інформація. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. В пунктах 1,2 розділу IV «Порядок реєстрації учасників електронних торгів» Тимчасового порядку вказано, що веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та забезпечує можливість безперервної реєстрації учасників до початку проведення електронних торгів. Для участі в електронних торгах учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, сплачує гарантійний внесок у розмірі 5% від стартової ціни лота на рахунок Організатора, подає заявку на участь в електронних торгах за формою, розміщеною на Веб-сайті, та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Гарантійний внесок вважається сплаченим з дня зарахування його на рахунок Організатора. Відповідно правил, передбачених п.8 цього ж розділу прийом заявок на участь в електронних торгах починається з моменту розміщення інформаційного повідомлення і закінчується не раніше ніж за три дні до початку проведення електронних торгів. Кінцевий строк подачі заявок на участь в електронних торгах з реалізації предмета іпотеки визначається не раніше ніж за одну годину до початку проведення електронних торгів, при цьому заявник забезпечує сплату гарантійного внеску для участі в цих електронних торгах не пізніше ніж за одну добу до початку проведення електронних торгів. П.9 даного розділу визначено, що у разі невідповідності заявки на участь в електронних торгах вимогам, визначеним цим Порядком, зазначення відомостей не в повному обсязі, ненадходження гарантійного внеску на вказаний в інформаційному повідомленні про електронні торги рахунок Організатора Система не реєструє заявника на участь в електронних торгах із зазначенням відповідної підстави. Пунктами 1-3 розділу V «Проведення електронних торгів» в редакціях, чинних на час проведення оспорюваних електронних торгів, Реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів. Електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 30 хвилин від часу подачі останньої цінової пропозиції. Загальна тривалість такого продовження не може перевищувати шести годин. Усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають доступ до ходу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції по лоту. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт електронних торгів з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція може бути рівною стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція має містити ціну, на встановлений Організатором крок вищу за попередню. Моментом подачі цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент відправки учасником цінової пропозиції засобами Системи. Згідно з правилами, передбаченими п.1 розділу VII «Оформлення результатів електронних торгів» Тимчасового порядку, в редакції, чинній в 2014 році, після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів по лоту у день проведення таких електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди Організатору, яку переможець електронних торгів повинен додатково сплатити у разі реалізації майна за ціною, вищою від стартової, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника, який під час електронних торгів запропонував найвищу ціну); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку органу державної виконавчої служби, на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Система у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний протокол електронних торгів по лоту з повною інформацією про переможця електронних торгів в Особистому кабінеті переможця. Судом встановлено, що заочним рішенням Подільського районного суду м.Києва від 19.09.2007 року (справа №2-3682/07), яке набрало законної сили, задоволено позов акціонерного банку «АвтоЗАЗбанк», розірвано кредитний договір від 11.12.2006 року за №002-177/2006, укладений між вказаним банком та позивачкою [PERSON], стягнуто з останньої на користь даного банку 18 315 265,79 грн. та судові витрати (а.с.3, 4). Судом також встановлено, що постановою державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби [PERSON], винесеною 14.12.2007 року у ВП №5670353, відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого напису №1253, виданого 12.11.2007 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу про звернення стягнення на нерухоме майно, в тому числі на належну позивачці спірну нежитлову будівлю (готель «Прикарпаття»), що за адресою: м.Коломия, [PERSON], 82, Івано-Франківської області. Вказаною постановою також накладено арешт на вказане спірне нерухоме майно боржника (а.с.5, 6). Згідно з висновком про вартість майна ТОВ «Оціночна компанія «Вега» ринкова вартість спірної нежитлової будівлі станом на 01.06.2013 року становить 3 921 700 грн. без ПДВ (а.с.8). Повідомлення про вказану експертну оцінку майна 07.08.2013 року за вих. № 13-0-34-3224/5.-266/2 направлено позивачці [PERSON] До цього повідомлення долучено копію зазначеного висновку про вартість майна (а.с.7). Судом встановлено, що відділом примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України згідно із повідомленням №14-0-5670353/5.-266/2 від 20.06.2014 року позивачці [PERSON] направлено для ознайомлення копію звіту про оцінку арештованого нерухомого майна спірну нежитлову будівлю, а також розяснено передбачене ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» право на подачу заперечень у разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки (а.с. 101, 102). Згідно з копією поштового повідомлення позивачка отримала вказані документи 01.07.2014 року (а.с.103). Судом також встановлено, що ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України листом №01-03/3551 від 06.08.2014 року повідомило державного виконавця відділу примусового виконання рішень [PERSON], позивачку [PERSON] та ПАТ Банк Кіпру» про відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, а саме: реєстраційний номер лоту - 1651; вищевказані відомості про місцезнаходження та загальну площу предмету іпотеки (спірної нежитлової будівлі), день та годину проведення електронних торгів (26.08.2014 року о 09:00 год.), початкову ціну продажу даного майна (2 985 512,00 грн. (а.с.110)). Судом встановлено, що в газетах Галичина №116-117 (4869-4870) та «Західний курєр» №32 (1449) за 07.08.2014 року опубліковано оголошення ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про проведення 26.08.2014 року о 09.00 год. електронних торгів з продажу спірної нежитлової будівлі (а.с.111, 112). В Системі електронних торгів арештованим майном (СЕТАМ), вказано: дата публікації - 24.07.2014 року, прилюдні електронні торги відбулися 26.08.2014 року, зазначено відомості про місце розташування спірної нежитлової будівлі, переможцем цих торгів вказано учасника 4, що стверджується відповідними роздруківками (а.с.141-146). Відповідно до протоколу №2276, сформованого ДП «Інформаційний центр» 27.08.2014 року, проведено електронні торги з реалізації зазначеної нежитлової будівлі, реєстраційний номер лота - 1651. Переможцем цих торгів визнано учасника 4, яким запропоновано найвищу ціну (а.с.147, 148). Згідно з квитанцією №8643826-1 від 22.08.2014 року та платіжними дорученнями №4721 та №4722 від 08.09.2014 року [PERSON] вніс на рахунок ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України гарантійний внесок за участь у торгах в сумі 149 275,60 грн., додаткову винагороду організатору в сумі 40 304,41 грн., а також 3 602 020,23 грн. за придбання майна на СЕТАМ (протокол №2276 від 27.08.2014 року, лот №1651 (а.с. 159-161)). 17.09.2014 року головним державним виконавцем вказаного відділу [PERSON] складено акт №5670353/2 про реалізацію предмета іпотеки при примусовому виконанні вищевказаного виконавчого напису. В акті вказано, що торги з реалізації майна, що були призначені на 26.08.2014 року, вважаються такими, що відбулися. Переможцем торгів визнано [PERSON], який здійснив перерахунок грошових коштів в сумі 3 602 020,23 грн. за придбане спірне нерухоме майно, а також числі гарантійний внесок 149 275, 60 грн. та додаткова винагорода організатору торгів 40 304,41 грн. ( загальна ціна продажу - 3 791 600,24 грн.). Акт складено на підставі вищевказаного протоколу № 2276 про проведення електронних торгів та є підставою для видачі свідоцтва про придбання майна з електронних (прилюдних) торгів нотаріусом (а.с.9, 10). Судом встановлено, що вказаний протокол відповідає вимогам п.1 розділу VII «Оформлення результатів електронних торгів» Тимчасового порядку. На підставі наведеного суд вважає доводи позивачки про порушення вимог Закону України «Про виконавче провадження» та зазначеного Тимчасового положення необґрунтованими, оскільки ці доводи спростовуються вищевказаними дослідженими в судових засіданнях доказами. Зокрема судом встановлено, що позивачка не скористалася правом, передбаченим частинами 3, 4 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» на оскарженні оцінки спірного майна, а також позивачкою не оскаржувалися жодні рішення чи дії державного виконавця, що стосуються оспорюваних електронних торгів. Цього не заперечив в судовому засіданні і представник боржника, а тому дану обставину суд вважає встановленою, оскільки вона в силу ч.1 ст.61 ЦПК України не потребує доказування. На підставі наведеного суд приходить до висновку, що підготовка, організація та проведення оспорюваних електронних торгів, а також оформлення їх результатів відбулися з дотриманням вищевказаних та інших норм чинного законодавства. Щодо посилань представника позивачки [PERSON] на порушення встановленого строку проведення оспорюваних торгів, оскільки інформація про лот у Системі розміщена 24.07.2014 року, а торги проводилися 26.08.2014 року, то суд враховує те, що 23-25 серпня 2014 року були вихідними днями, а першим робочим днем після них був 26.08.2014 року. Обгрунтування позивачкою своїх вимог тим, що рішенням Подільського районного суду м.Києва від 19.09.2007 року розірвано кредитний договір від 11.12.2006 року за №002-177/2006 року та стягнуто з неї на користь вказаного банку 18 315 265,79 грн. заборгованості за цим кредитним договором, в звязку з чим її кредитні зобовязання припинились, суд до уваги не бере, оскільки із змісту даного судового рішення випливає, що підставою для розірвання вказаного кредитного договору було саме порушення позивачкою цього договору, що відповідно до правил ч.5 ст.653 ЦК України є підставою для відшкодування завданих збитків. Крім того, ні позивачкою, ні її представниками не зазначено і не доведено того, що вказана заборгованість була погашена до вчинення 12.11.2007 року нотаріусом вищевказаного виконавчого напису №1253 про звернення стягнення на спірну нежитлову будівлю та інші предмети іпотеки. Не заслуговують на увагу також посилання позивачки на її представників на те, рішенням Подільського районного суду м. Києва від 26.02.2015 року, яке набрало законної сили 27.05.2015 року, визнано таким, що не підлягає виконанню вказаний виконавчий напис (а.с.136-140, 208, 209), оскільки вказане судове рішення прийнято після проведення оспорюваних електронних торгів і не доводить будь-яких порушень при їх організації, проведенні чи оформленні їх результату. Тому воно не може слугувати правовою підставою для задоволення позовних вимог. Відповідно до вимог ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Однак, ні позивачкою, ні її представниками вказаних вимог закону не виконано. Тому позовні вимоги суд вважає безпідставними і в їх задоволенні слід відмовити. На підставі п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» поверненню позивачці підлягає зайво сплачений нею судовий збір в розмірі 974, 40 грн., адже вказана частина перевищує визначений цим Законом максимальний розмір судового збору (а.с.14). На підставі наведеного, ст.ст.57, 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», вищенаведених пунктів Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів та,

Outcome: dismissed