Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-05 00:00:00

В липні 2020 року Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернулося до Києво-Святошиського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії. 31 липня 2020 року Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області відкрито позовне провадження у цивільній справі №369/9390/20 за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 22 січня 2021 року до суду надійшла заява представника позивача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі», який є правонаступником Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про заміну позивача у справі №369/9390/20 з Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі». Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області від 15 березня 2021 року заяву представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» було задоволено та позивача - ПрАТ «Київобленерго», було виключено з числа осіб, що беруть участь у справі №369/9390/20, замінивши його правонаступником - ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (ЄДРПОУ 23243188, адреса: 04080, м. Київ, вул. Стеценка, 1-А). ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» свої позовні вимоги у цивільній справі №369/9390/20 мотивує тим, що 26 березня 2019 року уповноваженими працівниками Києво-Святошинського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго» проводився огляд за місцем знаходження електричного обладнання споживача (відповідача) - [PERSON] . Під час проведення огляду було виявлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національною комісією з питань регулювання електроенергетики за №312 від 14.03.2018 року, зокрема пп. 1 п.5.5.5. та п. 8.2.4 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення електроустановок будинку до електричної мережі постачальника без заключення договору про користування» про що у відповідності до п. 8.2.5 ПРРЕЕ складено Акт про порушення №К040968 від 26.03.2019. Акт про порушення відповідач відмовився підписувати у присутності двох свідків [PERSON] та [PERSON] 18.04.2019 було проведено засідання комісії по розгляду Акту та складено Протокол №054 та вирішено, що порушення сталося з вини споживача - [PERSON] і що Акт підлягає розрахунку згідно п. 3.5 Методики, оскільки мало місце самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до мереж енергопостачальника. Тому, відповідачу [PERSON] позивачем була нарахована сума завданих збитків для відшкодування, в розмірі - 181304,47 грн., яка у добровільному порядку відповідачем не відшкодована. Тому позивач просив стягнути з [PERSON] завдані збитки у розмірі 181304,47 грн. та відшкодувати сплачений судовий збір у розмірі 2102,00 грн. Представник позивача в судове засідання 15.03.2021 не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Проти винесення судом заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання 15.03.2021 не з`явився. Причини неявки, суду не відомі. Відзив та заяви до суду не надходили. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За письмовою згодою позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає до задоволення виходячи з наступних міркувань. Судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області. До 01.01.2019 року постачання електричної енергії на території Київської області здійснювалося ПрАТ «Київобленерго». З 01.01.2019 року послуги з постачання електричної енергії надаються ТОВ «Київська обласна ЕК». ПрАТ «Київобленерго» продовжує здійснювати свою ліцензовану діяльність в частині розподілу електричної енергії, на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, виданої відповідно до постанови НКРЕКП №1382 від 08.11.2018 року. Згідно рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2020 року прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». 03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідач є споживачем електричної енергії з особовим рахунком № [NUMBER] , який відкрито за адресою: [ADDRESS] . Згідно Акту про порушення № К040968 від 26.03.2019 за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: «Самовільне підключення електроустановок будинку до електричної мережі постачальника без заключення договору про користування». 18 квітня 2019 року комісією з розгляду Актів про порушення прийнято рішення, оформлено Протокол №054 від 18.04.2019 яким вирішено, що порушення сталося з вини споживача - [PERSON] . Сума порушення відповідно до розрахунків склала - 181304,47 грн., яка у добровільному порядку відповідачем не відшкодована. Згідно п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Згідно до ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: в т.ч. комунальні послуги/централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення тощо. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії. У відповідності зі ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно положень ст. ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом; пов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно зі статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України, особа яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В свою чергу ст. 1192 цього ж кодексу передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Звідси вбачається, що обов`язок відшкодувати шкоду (збитки) слід пов`язувати з невиконанням або неналежним виконанням договірних зобов`язань між споживачем та оператором системи, оскільки шкода, завдана порушенням договірних зобов`язань, може відшкодовуватися за зазначеними нормами тільки у випадках, прямо передбачених законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. З урахуванням викладених обставин, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» суму завданих збитків у розмірі 181304,47 грн. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що при подачі позовної заяви до суду, позивачем згідно платіжного доручення сплачено судовий збір в сумі 2102,00 грн. Так як суд задовольняє позов повністю, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в повному розмірі.

Outcome: approved