Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-23 00:00:00

В квітні 2019 року [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до приватного акціонерного товариства «Суха Балка» про відшкодування моральної шкоди, у зв`язку з нещасним випадком на виробництві. В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що він працював на підприємстві відповідача ПрАТ «Суха Балка» на різних посадах, зокрема на посаді підземного гірника, підземного прохідника, прохідника. 04 січня 2016 року з ним стався нещасний випадок на виробництві, під час якого він отримав тілесні ушкодження: компресійний перелом тіла С6, забій шийного відділу хребта, забій куприка, забійна рана спинки носа. Висновком МСЕК йому було первинно встановлено 20% стійкої втрати професійної працездатності, та в подальшому висновком МСЕК встановлено 35% стійкої втрати професійної працездатності, третя група інвалідності. Оскільки втрата працездатності спричинила йому фізичні та моральні страждання, призвела до порушення нормальних соціальних зв`язків, необхідності додавання додаткових зусиль для організації життя, необхідності постійно лікуватися, йому заподіяна моральна шкода, яку позивач просить відшкодувати йому за рахунок відповідача шляхом стягнення одноразової грошової компенсації в розмірі 192 100,00 грн. Ухвалою від 17.04.2019 року суд вирішив питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Представник відповідача приватного акціонерного товариства «Суха Балка» Ботвінко О.А. подав до суду відзив, згідно якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Обґрунтовує це тим, що відповідно до Акту проведення розслідування нещасного випадку, що стався із позивачем встановлено, що особою яка допустила порушення вимог законодавства про охорону праці є зокрема позивач [PERSON] , який порушив вимоги п.п.2.2.5 «Інструкції по охороні праці №10 для прохідника». Також вказав, що відсоток втрати працездатності та група інвалідності призначена позивачу не безстроково, що свідчить про можливість відновлення його здоров`я. Крім того вказав, що сума моральної шкоди визначена позивачем є завищеною, необґрунтованою та не відповідає тяжкості та характеру шкоди. Суд, дослідивши письмові докази цивільної справи, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Позивач [PERSON] працював на шахті «Ювілейна», дільниця №1, ПрАТ «Суха Балка», на посаді прохідника. Висновком МСЕК від 08.06.2016 року [PERSON] , первинно встановлено 20 % втрати професійної працездатності у зв`язку з виробничою травмою, без визначення групи інвалідності з 08.06.2016 по 01.07.2017 року. Висновком МСЕК від 05.07.2017 року [PERSON] , при повторному переогляді встановлено 20 % втрати професійної працездатності у зв`язку з виробничою травмою, без визначення групи інвалідності з 01.07.2017 по 01.07.2020 року. Висновком МСЕК від 30.01.2019 року [PERSON] , при повторному переогляді, встановлено 35% втрати професійної працездатності, встановлена третя група інвалідності у зв`язку з трудовим каліцтвом з 30.01.2019 року по 01.02.2020 року. Визначено потреби у медикаментозному лікуванні, ВМП, санаторно-курортному лікуванні. Також вказано, що [PERSON] протипоказана тривала хода, важка фізична праця. Відповідно до Акту № 1 від 11.01.2016 року, 04 січня 2016 року о 11 годині 20 хвилин під час виконання трудових обов`язків з [PERSON] стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, в результаті чого він отримав тілесні ушкодження: компресійний перелом тіла С6, забій шийного відділу хребта, забій куприка, забійна рана спинки носа, акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, затверджений комісією ПрАТ «Суха Балка» про проведення розслідування нещасного випадку. Як зазначено в акті розслідування нещасного випадку від 11 січня 2016 року, внаслідок нещасного випадку [PERSON] отримав компресійний перелом тіла С6, забій шийного відділу хребта, забій куприка, забійна рана спинки носа. [PERSON] не знаходився у стані алкогольного сп`яніння. Згідно зазначеного акту причиною настання нещасного випадку є невиконання вимог інструкції з охорони праці. Особами які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці є [PERSON] , який порушив вимоги п.п.2.2.5,2.2.6 «Інструкції з охорони праці №10 для прохідника». Згідно ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає зокрема у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Правовідносини сторін регулюються статтею 273-1 КЗпП України, за якою відшкодування власником або уповноваженим ним органом працівникові моральної шкоди провадиться тоді, коли порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральна шкода відшкодовується працівникові безпосередньо роботодавцем за таких умов: наявності факту порушення роботодавцем законних прав працівника; у разі виникнення у працівника моральних страждань або втрати нормальних життєвих зв`язків, або виникнення необхідності для працівника додаткових зусиль для організації свого життя; за наявності причинного зв`язку між попередніми умовами. Згідно з роз`ясненнями, даними в п.13 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 зі змінами, внесеними постановою Пленуму Верховного Суду України від 25 травня 2001 року № 5, відповідно до ст.273-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок відшкодування моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Відповідно до ч.1 ст.153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці, забезпечення яких частиною 2 указаної статті цього Кодексу покладено на власника або уповноважений ним орган. Судом установлено, що позивач працював у ПрАТ «Суха Балка», умови праці під землею є небезпечними та шкідливими. Втрата професійної працездатності позивача настала внаслідок нещасного випадку на виробництві, отже роботодавець не забезпечив створення нешкідливих не небезпечних умов праці. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Факт спричинення моральної шкоди позивачу, яка полягає в душевних стражданнях, яких він зазнав і зазнає у зв`язку з ушкодженням здоров`я, пов`язаним із виконанням трудових обов`язків, неможливість його відновлення, порушенні нормальних життєвих зв`язків внаслідок неможливості продовжувати активне життя в молодому віці, обмеженням умов праці, у судовому засіданні доведений дослідженими письмовими доказами по справі: акту про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, акту розслідування нещасного випадку, епікризами з медичних закладів. При встановленні розміру грошового відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу, суд виходить з принципів розумності та справедливості, враховує фактичні обставини справи: тяжкість ушкодження здоров`я, глибину, характер і тривалість страждань, наявність вимушених змін у його життєвих стосунках, потребу в медикаментозному та санаторно-курортному лікуванні, вік позивача, а також наявність вини самого позивача в настанні нещасного випадку. Визначаючи розмір суму, що підлягає стягненню на відшкодування моральної шкоди, суд виходить з конкретних обставин справи, характеру та ступеню моральних страждань, враховуючи принцип розумності і справедливості, вважає за розумне таке відшкодування у розмірі 55 000 грн. Згідно ст.141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача в дохід держави судовий збір в розмірі 768,40 грн. Відповідно до ст.23 ЦК України, ст. ст.153, 237-1 КЗпП України,

Outcome: partial