Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-14 00:00:00

В липні 2015 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа : міське комунальне підприємство « Основаніє» ( далі по тексту МКП « Основаніє»), про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 2\~072, 00 грн., моральної шкоди в сумі 3\~000,00 грн., спричинених внаслідок залиття квартири. В обгрунтування заявлених вимог зазначила, що вона є власницею та користувачем квартири [ADDRESS]. 22 травня 2015 року відбулося залиття її квартири. Комісією Жовтневого територіального відділення МКП « Основаніє» було проведено обстеження її квартири з метою виявлення причин та наслідків затоплення, за результатами якого 25 травня 2015 року було складено відповідний Акт. Згідно даного Акту 22.05.2015 р. об 15.55 годин надійшла заявка від мешканця квартири № 58 про те, що виявлені сліди залиття від вище розташованої квартири № 62. Причини залиття : разове залиття квартир № 54 та № 58 від вище розташованої квартири № 62. Недбале відношення мешканця вище розташованої квартири № 62 до внутрішньо квартирних інженерних мереж. У квартирі [ADDRESS] залито : коридор стіни (шпалери) , кімната стіни (шпалери). Внаслідок залиття квартири були пошкоджені шпалери стін та стелі у кімнаті та на кухні ; на стінах та стелі з»явилася цвіль від вологи ; були залиті деякі меблі, пральна машина, газова плита, які доводилося потім виносити для просушування. А також були намочені та забруднені килими. Задля усунення наслідків залиття квартири їй довелося звернутися до своєї знайомої [PERSON] Між ними було укладено письмовий договір, за яким [PERSON] надає їй послуги з демонтажу та поклейки шпалер, зачистки стін, стелі, леноліуму , килимів від цвілі, переустановки меблів тощо, а вона, в свою чергу, оплачує ці послуги. [PERSON] сама закупила необхідний матеріал на ринку та доставила його до її квартири для здійснення вищенаведених робіт. Згідно акту виконаних робіт розмір суми за оплату робіт становить 1\~270, 00 грн., розмір суми вартості матеріалів та механічної очистки килимів становить 802, 00 грн., а всього 2\~072, 00 грн. Оскільки відповідач відмовляється добровільно виплатити зазначену суму матеріальної шкоди, вона вимушена звернутися до суду з цим позовом. Згідно виписного епікризу із історії хвороби № [NUMBER] « Міська клінічна лікарня №2», вона, починаючи з 14.05.2015 р. по 02.06.2015 р. знаходилася на стаціонарному лікуванні у госпітальному відділенні. Оскільки залиття сталося 22.05.2015 р., то їй після дзвінку сусідки, яка повідомила її про це, довелося перервати лікувальний процес та виїхати додому із лікарні для усунення подальшого залиття квартири. У зв»язку із перериванням лікувального процесу та у зв»язку із переживаннями та нервуванням, пов»язаним із залиттям квартири, її стан здоров»я значно погіршився. Внаслідок неправомірних дій відповідача вона була позбавлена нормальних умов проживання, квартира втратила естетичний вигляд, встановився стійкий неприємний запах. Все це завдало їй значних моральних страждань, які виразилися у різкому погіршенні стану здоров»я, негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Враховуючи наведене , як на думку позивача, вбачається, що їй було спричинено моральну шкоду, яку вона оцінює в 3\~000, 00 грн. В суді позивачка позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити з підстав, викладених по тексту позовної заяви. Представник позивача в суді позовні вимоги свого довірителя підтримала та просила їх задовольнити. Відповідач в суді проти позову заперечує з наступних підстав. Позивачка як на доказ своєї позиції посилається, в тому числі на Акт обстеження технічного стану квартири [ADDRESS], складений та підписаний 25.05. 2015 року комісією у складі майстрів УУЖФ ЖТВ МКП « Основаніє» [PERSON], [PERSON], майстра дільниці № 3 [PERSON] Як на думку відповідача, зазначений Акт не відповідає вимогам законодавства щодо його форми та змісту, є неналежним та не допустимим доказом у справі, з наступних підстав. Так, відповідно до затвердженої форми Акту ( Додаток 4) в ньому зазначається дата його складання, населений пункт, в якому складається акт, склад комісії, повна дата події залиття, адреса квартири чи приміщення, де відбулося залиття, описується, що трапилося і які наслідки ( що залито, які обсяги роботи, які ушкодження, які речі ушкоджено), чітко зазначаються причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців якої квартири у роботу системи, висновки і рекомендації комісії, підписи членів комісії та підписи мешканців квартир, ознайомлених з актом. Наданий суду в якості доказу Акт не містить обсягу робіт, що має бути виконаним для усунення недоліків залиття квартири, в ньому не зазначено чітких причин залиття квартири. Так причина залиття вказана лише ймовірно. В Акті повністю не відображено хронологію дій працівників МКП « Основаніє». Зокрема, на час залиття квартири позивача, в квартирі відповідача перебував його батько [PERSON], який надав безперешкодний доступ до квартири № 62 працівникам МКП « Основаніє», які повністю обстежили стан квартири відповідача , ні вологих слідів, ні підтікань сантехнічного обладнання та з каналізаційної труби не виявили, про що повідомили оператора Call центру 15-80. Крім того, паркет на підлозі квартири відповідача, який був покладений ще при забудові будинку, знаходиться в задовільному стані, що виключає можливість знаходження великої кількості води у квартирі № 62 та її протікання до квартири позивача та квартири, що знаходиться нижче. Звертає на себе увагу і той факт, як зазначає відповідач, що залиття квартири позивача сталося 22.05.2015 р., тоді як Акт обстеження технічного стану квартири складений лише 25.05.2015 р., без присутності відповідача. З Актом відповідач не був ознайомлений. Надалі, до розміру спричиненої матеріальної шкоди позивачем включена вартість механічної очистки килимів в розмірі 293,00 грн., проте зі змісту Акту вбачається, що при обстеженні квартири позивачки виявлені сліди залиття в коридорі та кімнаті лише на стелі та стінах. З огляду на зазначене, з наданих позивачем документів відповідач не вбачає факту спричинення позивачці шкоди саме з вини відповідача, фактично не підтверджено розмір вимог про стягнення матеріальної шкоди, оскільки здійснені нею роботи не відповідають фактично виявленим пошкодженням. Виходячи з наведеного, відсутні і підстави для відшкодування моральної шкоди, розмір якої не відповідає вимогам розумності, виваженості та справедливості. Представники відповідача, кожен в окремості, в суді підтримали позицію свого довірителя, просять в задоволенні позову відмовити. Представник третьої особи в суді позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, кожного в окремості, допитавши свідків, проаналізувавши надані сторонами докази, як окремо, так і в їх сукупності, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS], що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, сформованим 30.11.2015 р. ( а.с. 115). В свою чергу, відповідачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS], що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, сформованим 23.11.2015 р. ( а.с. 97). 22 травня 2015 року сталося залиття квартири [ADDRESS], власником якої є [PERSON] 25 травня 2015 року комісією майстрів управління житлового фонду Жовтневого територіального відділення МКП « Основаніє» був складений акт обстеження стану [ADDRESS] ( а.с. 9). Виходячи з фактичних обставин події 22.05.2015 р. та акту обстеження належної [PERSON] квартири, позивачка вважає, що залиття квартири сталось з вини відповідача, оскільки він, як власник житла, зобов»язаний використовувати приміщення за призначенням, здійснювати контроль за технічним станом квартири, тощо. Вказане підтверджується відповідним актом та показаннями свідків. Відповідач свою провину в залитті квартири позивачки заперечує, вказуючи на непричетність до цієї події, а також акцентує увагу суду на те, що у акті, на який посилається позивачка, причина залиття квартири зазначена з імовірністю. Крім того, вважає вищезазначений акт неналежним та недопустимим доказом по справі, у зв»язку з чим просить суд його до уваги не приймати. Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, допитаних як свідків, показань свідків , письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов»язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Аналізуючи надані сторонами докази, враховуючи позиції сторін, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що згідно інформації інформаційно- диспетчерського центру служби 15-80 МКП « Основаніє» 22 травня 2015 року до інформаційно-диспетчерського центру ( заявка № 644247) звернулась мешканка квартири № 58 [PERSON] щодо складання акту на предмет залиття квартири. Мешканка звернулася з заявкою вийти комісію 25 травня 2015 року, оскільки вона знаходилася в лікарні. Так як мешканка квартири № 58 в заявці № 644247 просила лише обстеження та складання акту, виїздів по зазначеній заявці представниками аварійної служби МКП « Основаніє» не проводилось. 25 травня 2015 року комісією майстрів управління житлового фонду Жовтневого територіального відділення МКП « Основаніє» був складений акт обстеження стану [ADDRESS]. Відповідно до складеного акту працівниками МКП « Основаніє» була встановлена причина залиття ( імовірно) разове залиття квартир № 54 і № 58 відбулося із вище розташованої квартири № 62. Халатне відношення мешканця вище розташованої квартири № 62 до внутріквартирних інженерних мереж. В квартирі [ADDRESS] було залито : коридор стіни ( обої) спостерігаються сухі жовті п»ятна S =1 кв.м. ; кімнати стіни ( обої) спостерігаються сухі жовті п»ятна S =2 кв.м. Додаток 4 до Правил утримання жилих будинку та прибудинкових територій містить в собі критерії , необхідні для повного змісту акту. Аналізуючи зміст наданого суду в якості доказу акту обстеження стану [ADDRESS], суд приходить до наступного. Так, в акті зазначено : -склад комісії майстрів управління житлового фонду Жовтневого територіального відділення МКП « Основаніє» ; -дата та адреса обстеження квартири ; -описова частина події, яка трапилася разове залиття квартир №54 і № 58 відбулося із вище розташованої квартири 62 ; -наслідки залиття та об»єм коридор стіни ( обої) - спостерігаються сухі жовті п»ятна S =1 кв.м. ; кімнати стіни ( обої) спостерігаються сухі жовті п»ятна S =2 кв.м.; -причина залиття халатне відношення мешканця вище розташованої квартири № 62 до внутріквартирних інженерних мереж ; -висновки та рекомендації комісії мешканцям квартир № 54, № 58, № 62 будинку № 14 по вул.. Г.Сталінграду, у разі виникнення аварійних ситуацій, рекомендовано звертатися до Call центру по телефону 15-80 ( цілодобово). Таким чином, акт на обстеження квартири містить в собі всі необхідні критерії, визначені в додатку № 4 до Правил, а тому він приймається судом як належний та допустимий доказ по справі. Надалі, в суді відповідач вказував на те, що можливо залиття квартири позивачки сталося з вини МКП « Основаніє». Перевіркою такого доводу відповідача встановлено наступне. Відповідно до п.13 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України № 869 від 01.06.2011 р. внутрішньо будинковою системою гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку ( крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або ( у разі її відсутності) трійника ( врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача ( житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку ( гуртожитку). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 р. ( далі по тексту Правила) визначено поняття термінів, що використовуються в правилах - Внутрішньобудинкові системи мережі, арматура на них, прилади та обладнання , засоби обліку та регулювання споживання житлово- комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. Точка розподілу місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання. Тобто , точка розподілу є місцем відповідальності між власником квартири, який несе відповідальність за утримання своїх санітарно- технічних приладів та комунікацій, а також несе обов»язок інформувати виконавця про виявлення несправностей в інженерних мережах, та виконавцем послуг. Таким виконавцем послуг, в даному випадку, є третя особа МКП « Основаніє», яке є балансоутримувачем житлових будинків комунальної власності м. Запоріжжя, і згідно до цілей та мети створення проводить діяльність щодо належного їх утримання з повним переліком робіт, передбаченим чинним законодавством у відповідності до затверджених тарифів. Господарську діяльність з утримання житлових будинків та прибудинкових територій МКП « Основаніє» здійснює у відповідності до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які визначають порядок надання послуг з утримання будинків і прибудинкових територій, Закону України « Про житлово- комунальні послуги». Допитані в суді якості свідків [PERSON], [PERSON], кожна в окремості, пояснили, що 22 травня 2015 р. вони заходили в квартиру до [PERSON], яка усувала наслідки залиття її квартири. Свідки бачили наслідки залиття квартири, а саме : сліди залиття мала стіна кухні, яка є сміжною з житловою кімнатою та коридором. Допитані в суді в якості свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], кожен в окремості, пояснили, що вони входили до складу комісії, яка складала акт обстеження квартири позивачки 25.05.2015 р. Акт містить склад комісії, дату та адресу обстеження квартири ; описову частину того, що трапилось ; наслідки залиття та об»єм ; причину залиття; висновки та рекомендації комісії. Крім того, свідок [PERSON] в суді пояснила, що механізм залиття квартири позивачки, місцезнаходження слідів залиття, повністю виключають в цьому провину МКП « Основаніє» , а вказують як на винну особу сусіда позивачки поверхом вище, тобто мешканця квартири № 62. Такі наслідки залиття квартири позивачки зафіксовані та відображені у акті обстеження квартири [PERSON] Аналіз вищенаведених доказів у сукупності, а також норм , що містяться в Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, дозволяють суду дійти висновку про відсутність вини МКП « Основаніє» в залитті квартири позивачки 22.05.2015 р. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала Згідно з ч.2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов»язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Так, під час розгляду справи в суді відповідачем не спростовано, що залиття квартири позивачки відбулося не з його вини. А отже, якщо презумпція вини відповідача не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини [PERSON] , як заподіювача шкоди. На теперішній час наслідки залиття квартири позивачкою усунені наступним чином. 15 червня 2015 р. між [PERSON] ( замовником) та [PERSON] ( виконавцем) укладений договір на надання послуг ( далі по тексту договір) ( а.с.62) . Згідно п.1 договору замовник в порядку та на умовах , визначених цим договором, доручає, а виконавець приймає на себе зобов»язання з надання послуг, пов»язаних з неповним косметичним ремонтом квартири, яка розташована за адресою : м. Запоріжжя, вул.. Г.Сталінграду, 14/58, а саме : демонтаж шпалер на стелі ; зачистка стін та стелі від цвілі; поклейка шпалер на стінах та стелі ; перестановка меблів ; відключення та підключення мойки, пральної машини, газової плити; очистка меблів, килимів, леноліума від цвілі та інш. Згідно п.3 договору - Вартість робіт : у суму вартості робіт за цим договором включається і сума вартості матеріалів та сума механічної очистки килимів, яка здійснюється на автомийці ; сума вартості робіт разом із сумою вартості матеріалів становить 2\~072 грн. Згідно акту виконаних робіт та відповідно до умов договору позивачкою виконавцю за виконання неповного косметичного ремонту сплачено 1\~270, 00 грн. ( а.с. 7). Вартість матеріалів для проведення ремонту та механічна очистка килимів становить 802,00 грн ( а.с.6, 59) У зв»язку з тим, що позивачкою в суді доведено розмір спричиненої їй внаслідок залиття квартири матеріальної шкоди, суд вбачає законні підстави для задоволення позову в цій частині в повному обсязі. Стосовно позовної вимоги щодо стягнення моральної шкоди слід зазначити наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в іншій спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних чи душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов»язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто, відшкодування моральної шкоди може здійснюватися не тільки в силу договору, але й закону. Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз»яснив Пленум Верховного Суду України в п.3 постанови « Про судову практику в справах про відшкодування моральної ( немайнової) шкоди» від 31.03.1995 р. №4, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Як на спричинення відповідачем позивачці моральної шкоди, остання посилається на наступні обставини. Згідно виписного епікризу із історії хвороби № [NUMBER] « Міська клінічна лікарня №2», вона починаючи з 14 травня по 02 червня 2015 року знаходилась на стаціонарному лікуванні у госпітальному відділенні ( а.с. 8). Оскільки залиття квартири сталося 22.05.2015 р., то їй після дзвінку сусідки, яка повідомила її про це, довелося перервати лікувальний процес та виїхати додому для усунення подальшого залиття квартири. У зв»язку із перериванням лікувального процесу та у зв»язку із переживаннями та нервуванням, пов»язаним з залиттям квартири, її стан здоров»я значно погіршився. Так, внаслідок неправомірних дій відповідача вона була позбавлена нормальних умов проживання, квартира втратила естетичний вигляд, встановився стійкий неприємний запах. Все це завдало позивачці значних моральних страждань, які виразились у різкому погіршенні стану здоров»я, негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності покладання додаткових зусиль для його нормалізації. Відповідач відмовився в добровільному порядку відшкодувати завдану їй матеріальну шкоду, у зв»язку з чим вона вимушена була додатково нести матеріальні затрати на відновлення пошкодженого майна, відчувала значні незручності у зв»язку з проведенням ремонту. В подальшому вона вимушена була у судовому порядку захищати свої порушені права, що також порушило її звичний спосіб життя. При цьому, в суді позивачка зазначила, що вона є особою похилого віку 73 роки, страждає на ряд хронічних захворювань, в тому числі і пов»язаних з хворобою серця, та з урахування вищевикладених обставин, просила суд стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду в розмірі 3\~000, 00 грн. За подібних обставин та,

Outcome: partial