Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-30 00:00:00

В липні 2019 року [PERSON] , [PERSON] звернулися до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «УАСК «АСКА», СПД [PERSON] , в якому просили скасувати коефіцієнт 0,63 для обчислення розміру страхового відшкодування ПрАТ «УАСК «АСКА». Свої вимоги позивач мотивує тим, що 01.10.2018 СПД [PERSON] було проведено огляд та оцінку розміру шкоди, завданої КТЗ «Hyundai і-30», д.н.з. [NUMBER] , який належить [PERSON] 23.10.2018 СПД [PERSON] складено Звіт про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику КТЗ, згідно якого вартість відновлювального ремонту складає 154 395,15 грн. Вказує, що з незрозумілих обставин ФОП [PERSON] застосував коефіцієнт фізичного зносу КТЗ, згідно методики, яка застосовується для заочної оцінки продажної ціни КТЗ без особистого огляду КТЗ. ФОП [PERSON] в присутності [PERSON] , [PERSON] та представників СТО особисто оглянув КТЗ і мав повноваження особисто оцінити стан КТЗ. Вважає, що при проведенні відновлювального ремонту вузла та частини КТЗ підлягають повної або часткової заміни на нові, невживані вузли та матеріали, а тому застосування коефіцієнту 0,63 є неприпустимим. З урахуванням вищенаведеного, позивач просить позовні вимоги задовольнити. 08.08.2019 позивач [PERSON] подав до суду уточнену позовну заяву, в якій просив скасувати коефіцієнт фізичного зносу складників КТЗ 0,63 для обчислення розміру виплати страхового відшкодування та стягнути вартість відновлювального ремонту. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.08.2019 позовну заяву передано за територіальною підсудністю до Солом`янського районного суду м. Києва. 12.09.2019 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16.09.2019 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 24.10.2019 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. Сторонам було направлено копію ухвали від 24.10.2019, також відповідачам було направлено копію позовної заяви із додатками. 26.12.2019 на адресу суду представником відповідача ПрАТ «УАСК «АСКА» - Левченко Я.В. було подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовної заяви. У поданому відзиві представник відповідача посилається на те, що поліс АК/7784555, яким застрахований транспортний засіб «Мітсубіші» державний номер [NUMBER] , було укладено між ПрАТ «УАСК АСКА» та [PERSON] у відповідності із ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів з встановленими у ньому франшизою у сумі 510,00 грн. та лімітом відповідальності за шкоду, спричинену майну у розмірі 100 000,00 грн. 24.09.2018 ПрАТ «УАСК АСКА» отримало повідомлення про ДТП від Страхувальника. 24.09.2018 ПрАТ «УАСК АСКА» отримано повідомлення про ДТП від потерпілої особи [PERSON] та 25.10.2018 отримано заяву про страхове відшкодування за дорожньо-транспортною пригодою, яка сталася 22.09.2018 в м. Києві на Гаванському мосту за участю транспортного засобу «Мітсубіші», д.н.з. [NUMBER] , дід керуванням водія [PERSON] , та транспортного засобу «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Вказана ДТП трапилась внаслідок допущеного порушення Правил подорожнього руху водієм [PERSON] , що підтверджується постановою Подільського районного суду м. Києва від 29.10.2018 . Також, представник відповідача посилається на те, що після отримання повідомлення про ДТП від потерпілої особи ПрАТ «УАСК АСКА» 25.09.2018 направило автомобіль «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , для складання акту огляду транспортного засобу з фотофікасацією та 24.10.2018 направили для складання автотоварознавчої експертизи. Вказує, що 01.10.2018 суб`єкт оціночної діяльності ФОП [PERSON] здійснив огляд транспортного засобу «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , в присутності власника транспортного засобу, та 14.11.2018 був складений Звіт про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику КТЗ № 23.10.2018. Зазначає, що ПрАТ «УАСК АСКА» повністю виконав вимоги законодавства та направив експерта на огляд ТЗ у зазначені законодавством строки, а звіт за який сплачував позивач є його власним бажанням. Разом з тим, представник відповідача вказує, що відповідно до Звіту про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику КТЗ № 23.10.2018 від 14.11.2018 вартість відновлювального ремонту автомобіля «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , в результаті його пошкодження при ДТП складає 154 395,15 грн., значення коефіцієнта фізичного зносу складників 0,63, вартість відновлювального ремонту з врахуванням фізичного зносу складає 77 544, 17 грн. ПрАТ «УАСК АСКА» визнало випадок страховим та на підставі страхового акту № 9621 від 16.11.2018 виплатило потерпілому страхове відшкодування у розмірі 69 511, 72 грн., яке складається з 77 544,17 матеріальний збиток з урахуванням зносу - 7 522,45 ПДВ = 69 511, 72 грн.), що підтверджується платіжним дорученням № 7054 від 19.11.2018. Представник відповідача вважає, що ПрАТ «УАСК АСКА» дотримуючись закону, повністю виконала вимоги щодо відшкодування шкоди завданої внаслідок ДТП. Від відповідача ФОП [PERSON] відзиву на позовну заяву до суду не надходило. 13.01.2020 на адресу суду від позивача [PERSON] надійшов письмовий позов (уточнений) без додатків та в одному екземплярі. Пунктом 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України передбачено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду. Отже, чинним законодавством чітко встановлено, що позивач у разі збільшення або зменшення розміру позовних вимог, повинен подати до суду відповідну заяву саме про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, а не уточнення до позовної заяви, як це було здійснено стороною позивача. Крім того, суд роз`яснює позивачу, що у разі подання до суду заяви про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, копія даної заяви має бути надіслана безпосередньо відповідачу по справі, а доказ про направлення її копії відповідачу має бути долучений до екземпляра заяви для суду. Оскільки позивачем подано уточнення позовної заяви з порушенням вимог ст. 49 ЦПК України, суд прийшов до висовку про повернення даних матеріалів позовної заяви позивачу. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання. Згідно зі ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, 22.09.2018 сталася дорожня-транспортна пригода, у якій було пошкоджено належний [PERSON] автомобіль «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] . Також, встановлено, що поліс АК/7784555, яким застрахований транспортний засіб «Мітсубіші», д.н.з. [NUMBER] , було укладено між ПрАТ «УАСК АСКА» та [PERSON] у відповідності із ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів з встановленими у ньому франшизою у сумі 510,00 грн. та лімітом відповідальності за шкоду, спричинену майну у розмірі 100 000,00 грн. 24.09.2018 ПрАТ «УАСК АСКА» отримало повідомлення про ДТП від Страхувальника та від потерпілої особи [PERSON] 25.10.2018 отримано заяву про страхове відшкодування за дорожньо-транспортною пригодою, яка сталася 22.09.2018 в м. Києві на Гаванському мосту за участю транспортного засобу «Мітсубіші», д.н.з. [NUMBER] , дід керуванням водія [PERSON] , та транспортного засобу «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Вказана ДТП трапилась внаслідок допущеного порушення Правил подорожнього руху водієм [PERSON] , що підтверджується постановою Подільського районного суду м. Києва від 29.10.2018. 01.10.2018 суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] було здійснено огляд транспортного засобу «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , в присутності власника транспортного засобу, та 14.11.2018 був складений Звіт про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику КТЗ № 23.10.2018. Відповідно до Звіту про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику КТЗ № 23.10.2018 від 14.11.2018 вартість відновлювального ремонту автомобіля «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , в результаті його пошкодження при ДТП складає 154 395,15 грн., значення коефіцієнта фізичного зносу складників 0,63, вартість відновлювального ремонту з врахуванням фізичного зносу складає 77 544, 17 грн. Відповідно до статті 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Згідно з ч. 1 ст. 990 ЦК України страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката). За п. 22.1 ст.22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Отже, за змістом статей 9, 22-28, 35 Закону № 1961-IV настання страхового випадку (скоєння ДТП) є підставою для здійснення страховиком виплати страхового відшкодування потерпілому відповідно до умов договору страхування та в межах страхової суми. Страховим відшкодуванням у цих межах покривається оцінена шкода, заподіяна внаслідок ДТП життю, здоров`ю, майну третьої особи, в тому числі й шкода, пов`язана з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу. Для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, подає страховику заяву про страхове відшкодування. При цьому в Законі № 1961-IV визначено порядок розрахунку шкоди, пов`язаної з пошкодженням транспортного засобу. Так, відповідно до статті 29 цього Закону у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством. Такий розрахунок здійснюється згідно з Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 (далі Методика). Відповідно до пунктів 1.6, 8.1 та 8.3 Методики відновлювальний ремонт (або ремонт) це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності колісного транспортного засобу чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників колісного транспортного засобу та величини втрати товарної вартості. Тому вартість відновлювального ремонту пошкодженого у ДТП транспортного засобу більша за вартість матеріального збитку, а вартість матеріального збитку це та сума, яку за Законом № 1961-IV має сплатити страховик як страхове відшкодування. Відповідно до положень статті 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З матеріалів справи вбачається, що ПрАТ УАСК «АСКА» виконала у повному обсязі свої зобов`язання та здійснила виплату суми страхового відшкодування в розмірі 69 511,72 грн., яка зменшена на суму ПДВ, який складає 7 522,45 грн. Разом з тим, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилався на те, що 01.10.2018 відповідачем СПД [PERSON] було проведено огляд та оцінку розміру шкоди, завданої КТЗ «Hyundai і-30», д.н.з. [NUMBER] , який належить [PERSON] 23.10.2018 СПД [PERSON] складено Звіт про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику КТЗ, згідно якого вартість відновлювального ремонту складає 154 395,15 грн. Також, посилався на те, що з незрозумілих причин ФОП [PERSON] застосував коефіцієнт 0,63 фізичного зносу КТЗ, згідно методики, яка застосовується для заочної оцінки продажної ціни КТЗ без особистого огляду КТЗ і яка не може бути застосована для визначення вартості відновлювального ремонту КТЗ. У свою ж чергу, позивачем не було спростовано, що Звіт про оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику КТЗ №23.10.2018 проведений суб`єктом оціночної діяльності СПД [PERSON] є недійсним, оскільки ним було застосовано коефіцієнт 0,63 фізичного зносу складників КТЗ та те, що це призвело до невірного обчислення розміру страхового відшкодування вартості відновлювального ремонту КТЗ внаслідок ДТП. Суд не вбачає підстав для визнання висновку експерта недостовірним, а доводи позивача відносно того, що КТЗ [PERSON] «Hyundai і-30», д.н.з. [NUMBER] , знаходився до ДТП і знаходиться після відновлювального ремонту у чудовому стані, не можуть бути підставою для сумнівів у правильності висновку експерта. Відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Відповідач скористався таким правом, оскільки Звіт було зроблено на замовлення ПрАТ УАСК «АСКА». Позивач не спростував цього жодним доказом. Позивач не надав жодного доказу на спростування розміру матеріальної шкоди. Позивач не погодившись з запропонованою сумою відшкодування не вчинив будь-яких дій щодо уточнення такої суми збитків самостійно, або за допомогою експерта. Крім того, позивачем не надано суду доказів про те, що автомобіль відремонтовано і на його відновлення витрачено більше коштів, ніж відшкодовано відповідачем по справі. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене вище, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову. Відповідно до ст.141 ЦПК України в зв`язку з відмовою в позові, понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed