Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-22 00:00:00

В квітні 2016 року позивач звернулася в суд з вказаним вище позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер її дядько [PERSON]. Після його смерті відкрилась спадщина за законом, яка складається із права на земельну частку (пай) в розмірі 1,71 в умовних кадастрових гектарах, яка знаходиться в КСП (СТОВ) «Авангард» с. Сільниці, посвідченого сертифікатом [NUMBER] на право на земельну частку (пай). Дружини та дітей у [PERSON] не було. Єдиним спадкоємцем є позивач, яка являється його племінницею. На момент смерті дядька позивач проживала в с. Адамівка Криничанського району Дніпропетровської області, звідки переїхала в с. Сільниця тільки в 2011 році. Про смерть дядька позивач дізналася після переїзду в с. Сільниця, а тому пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини. Також перешкодою для прийняття спадщини стало те, що у позивача не було документів, які б підтверджували її родинні відносини із спадкодавцем. Лише в 2016 році Тульчинським районним суду Вінницької області встановлено факт родинних відносин між позивачем та померлим [PERSON] В зв'язку з тим, що вчасно прийняти спадщину позивач не змогла, просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її дядька [PERSON] терміном три місяці. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Суду пояснила, що померлий [PERSON] був рідним дядьком її матері, [PERSON] Так як дітей та дружини у нього не було, а його сестра померла, єдиним спадкоємцем після його смерті залишилась [PERSON]. Вважає, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, оскільки на час відкриття спадщини вона не проживала з дядьком, про його смерть дізналася лише в 2011 році. Просила позов задовольнити у повному обсязі та визначити [PERSON] додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті її дядька [PERSON] Представник відповідача Сільницької сільської ради Тульчинського району Вінницької області в судове засідання не з'явився, надіславши на адресу суду заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, проти задоволення позову [PERSON] не заперечує. За таких обставин суд розглянув справу у відсутність представника відповідача на підставі наявних у справі доказів. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть від 18 липня 2011 року, судом встановлено, що [INFO] у віці 82 років помер [PERSON] (а.с. 8). Згідно Сертифіката на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER], виданого 10 лютого 2011 року Тульчинською районною державною адміністрацією, [PERSON] на підставі рішення Тульчинської РДА від 17 березня 1997 року № 73-р належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП (СТОВ) «Авангард» в розмірі 1,71 в умовних кадастрових гектарах (а.с.10). Відповідно до довідки, виданої виконкомом Сільницької сільської ради Тульчинського району Вінницької області 07 грудня 2015 року, після смерті [PERSON], померлого [INFO], залишилось спадкове майно, а саме право на земельну частку (пай), посвідчене сертифікатом [NUMBER], виданим Тульчинською райдержадміністрацією 10.02.2011 року. Після його смерті спадкоємцем за законом залишилась племінниця [PERSON] (а.с.5). Згідно рішення Тульчинського районного суду Вінницької області від 30 березня 2016 року, судом встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON], померлий [INFO], був дядьком [PERSON], [INFO] (а.с.6-7). З копії паспорта громадянина України [NUMBER], виданого Криничанським РВ УМВС України у Дніпропетровській області 03.02.2000 року на ім'я [PERSON], та відміток у ньому щодо місця проживання встановлено, що до 21 липня 2011 року вона проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS], а з вересня 2011 року почала проживати в [ADDRESS] (а.с. 3, 4). З відповіді Тульчинської державної нотаріальної контори від 14.07.2011 року, адресованої [PERSON], вбачається, що оформити спадкове майно, яке залишилось після смерті її дядька [PERSON], неможливо у зв'язку з відсутністю факту прийняття спадщини та родинних відносин між ними. Згідно ст.ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом статей 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз'яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При встановлених обставинах та досліджених доказах, а також приймаючи до уваги, що в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач не може захистити своє право, суд вважає можливим визначити її додатковий строк для прийняття спадщини та вважає, що достатнім строком для цього буде два місяці з дня набрання рішенням законної сили. При цьому суд враховує, що причина, з якої позивачем пропущено строк для прийняття спадщини, є поважною, так, як вона на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем та не знала про його смерть, що позбавило її можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. За таких обставин суд визнає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial