Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-13 00:00:00

В квітні 2015 року [PERSON] звернулась до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із зазначеним позовом, з урахуванням уточнених позовних вимог якого просить ухвалити судове рішення, яким стягнути із відповідача на його користь невиплачену при звільненні заробітну плату у сумі 5851,09 грн., середній заробіток за весь період затримки розрахунку по день постановлення судом рішення виходячи з розміру його середньоденної заробітної плати 175,35 грн. та моральну шкоду у розмірі 10862,38 грн. Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що з 01 квітня 2004 року вона перебувала у трудових відносинах з КП « ЖЕП №21» ДМР на посаді діловода та інспектора з відділу кадрів. Наказом №105к від 22 грудня 2014 року була звільнена з підприємства на підставі п.1 ст.40 КЗпП України у звязку з ліквідацією підприємства, про що зроблений відповідний запис №12 в трудовій книжці. Однак, на порушення\~\~ст.116 КЗпП України\~при звільненні позивачу не провели кінцевий розрахунок та виплату зароблених коштів. Сума заборгованості на момент звільнення склала 25360,81 грн. На не однократні звернення позивача до КП « ЖЕП №21» ДМР щодо виплати заборгованості, підприємство відмовляло у виплаті, мотивуючи це відсутністю коштів на рахунку. В березні та квітні 2015 року КП « ЖЕП №21» ДМР частково погасило заборгованість, у звязку з чим станом на 30.04.2015 заборгованість по заробітній платі становить 5851,09 грн. У відповідності до\~ст.117 КЗпП України\~позивачу повинна бути виплачена середня заробітна плата за весь час затримки, тобто з 25.12.2015 по день винесення рішення. Крім того, невиплата відповідачем заробітної плати є грубим порушенням конституційних гарантій. В умовах щоденного зростання цін та інфляції затримка виплати заробітної плати постійно знецінює фактичний борг відповідача. Відповідачу належить відшкодувати йому моральну шкоду, у зв'язку з порушенням останнім її законних прав, а ці порушення призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від неї додаткових зусиль для організації свого життя. У звязку із несвоєчасною сплатою єдиного внеску до бюджету України позивачу призначено Лівобережним районним центром зайнятості м. Дніпропетровська мінімальну допомогу по безробіттю. Завдану моральну шкоду оцінює у розмірі 10862,38 грн. У звязку з тим, що відповідно до п.1.1 та п.1.2. рішення Дніпропетровської міської ради №27/45 від 25.12.2013 року КП « ЖЕП №21» ДМР шляхом приєднання до КП « ЖЕП №53» ДМР, в результаті якого були передані усі майнові права та обовязки КП « ЖЕП №21» ДМР до КП « ЖЕП №53» ДМР, просила зазначені суми стягнути з останнього. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 24 квітня 2015 року в якості співвідповідача залучено комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційне підприємство №21» Дніпропетровської міської ради. Позивач в судове засіданні не з'явився, надавши суду письмову заяву за якою просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязіта у випадку неявки відповідача в судове засідання просить ухвалити заочне рішення по справі. Представник комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне підприємство №53» Дніпропетровської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність не подавав. Представник Дніпропетровської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність не подавав. Представник комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне підприємство №21» Дніпропетровської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність не подавав. У зв'язку із неявкою відповідачів, суд, враховуючи заяву позивача, відповідно до\~ст.ст. 224 - 225 ЦПК України\~ухвалив проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду. У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2\~ст.197 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Суд, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно зі ст.ст.10,11,60 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог та на підставі доказів, наданих особами, які беруть участь у справі. Кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Особа, яка бере участь у справі розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У судовому засіданні судом із дослідженої копії трудової книжки позивача, встановлено, що [PERSON] дійсно з 01 квітня 2004 року по 24 грудня 2014 року включно перебувала у трудових відносинах з КП « ЖЕП №21» ДМР та наказом №105к від 22.12.2014 року була звільнена з роботи на підставі п.1 ст.40 КЗпП України у звязку з ліквідацією підприємства. Судом також встановлено, що на час звільнення відповідач мав заборгованість перед позивачем по заробітній платі у розмірі 25360,81 гривен, зазначене підтверджується довідкою про заборгованість по заробітній платі №7, виданої 19.01.2015 року КП « ЖЕП №21» ДМР. Станом на день розгляду справи в суді, 14 серпня 2015 року, заборгованість по заробітній платі позивачу виплачена частково, у звязку з чим заборгованість складає 5851,09 грн. Статтею 116 КЗпП України, передбачено що\~\~при звільненні працівника виплата всіх\~\~сум, належних\~\~йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути\~\~ виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен\~\~ письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно\~ст.117 КЗпП України\~у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені\~ст.116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Таким чином, законодавець чітко визначив, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в\~ст.116 КЗпП України, власник повинен виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Відповідно до п.1 рішення Дніпропетровської міської ради №27/45 від 25.12.2013 року «Про проведення реорганізації комунальних житлово-експлуатаційних підприємств» вирішено провести реорганізацію комунальних житлово-експлуатаційних підприємств та припинити діяльність КП « ЖЕП №21» ДМР шляхом приєднання до КП «ЖЕП №53» ДМР. Відповідно до п.1.2. вищезазначеного рішення в результаті приєднання передати усі майнові права та обовязки КП «ЖЕП №21» ДМР до КП « ЖЕП №53» ДМР. Разом з тим, на час ухвалення рішення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців зазначено, що КП « ЖЕП №21» ДМР знаходиться в стані припинення, але залишається не припиненим. Ще не складено та не затверджено розпорядженням Дніпропетровського міського голови передавальний акт майнових прав та зобовязань від КП « ЖЕП №21» ДМР до КП « ЖЕП №53» ДМР. У звязку з вищевикладеним, враховуючи те, що на час ухвалення рішення КП «ЖЕП №21» ДМР не припинило своєї діяльності та те, що позивач був працівником саме КП «ЖЕП №21» ДМР а не КП « ЖЕП №53» ДМР, позовні вимоги до КП « ЖЕП №53» ДМР є необґрунтованими та безпідставними. Суд вважає, що належним відповідачем є КП «ЖЕП №21» ДМР з якого на користь позивача і слід стягнути заборгованість по заробітній платі в сумі 5851,09 коп. Окрім того, з КП « ЖЕП №21» ДМР на користь позивача необхідно стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, а саме з 25 грудня 2014 року по день винесення рішення у справі включно (14.08.2015 року),\~\~що становить 160 робочих днів. Середньоденна заробітна плата [PERSON] за два останні місяці до звільнення складає: 5080,06 грн. (з/п за жовтень 2014 року) + 5616,10 грн. (з/п за листопад 2014 року) : 43 (кількість робочих днів за жовтень листопад 2014 року) = 248,76 грн. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні становить 39801,6 грн. (248,76 грн. /середньоденна заробітна плата позивача/ х 160 дні /кількість робочих днів затримки розрахунку = 39801,6 грн./). Саме така сума має бути стягнута з КП « ЖЕП №21» ДМР на користь позивача. Вирішуючи питання щодо стягнення моральної шкоди, суд вважає, що така шкода позивачеві спричинена, оскільки остання, своєчасно не отримавши спочатку заробітну плату, а потім і остаточний розрахунок, змушена була докладати додаткові зусилля для організації свого життя. Позивачем доведено, що невиплата їй заробітної плати призвела до моральних страждань та втрати нормальних життєвих зв'язків. Однак, з урахуванням вимог\~ст.237-1 КЗпП України\~щодо підстав стягнення моральної шкоди\~\~та\~ст.23 ЦК України\~щодо вимог розумності та справедливості її розміру, суд вважає за необхідне визначити розмір цієї моральної шкоди в розмірі 1000 грн., що менше ніж просив позивач. Оскільки позивач при зверненні до суду був звільнений від сплати судового збору, він стягується з КП « ЖЕП №21» ДМР в дохід держави пропорційно до задоволеної частини вимог, відповідно\~ст.88 ЦПК України\~та\~Закону України «Про судовий збір». Зокрема, за вимогу майнового характеру про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні слід стягнути 913,05 грн. та за вимогу немайнового характеру про відшкодування моральної шкоди слід стягнути 243 грн. 60 коп., а всього розмір судового збору складає 1156,65 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial