Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-01 00:00:00

В липні 2021 року [PERSON] звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із позовом в якому просив: а) встановити факт, що він, [PERSON] , [INFO] , є рідним сином [PERSON] , померлого [INFO] ; б) визначити йому додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Мотивуючи свою позовну заяву тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] після смерті якого відкрилася спадщина на квартиру. Він є спадкоємцем першої черги. 25 червня 2021 року звернувся до державного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але постановою йому було відмовлено з підстав пропуску шестимісячного строку, крім того нотаріусом зазначено, що в написанні прізвища батька « [PERSON] » та його прізвища « [PERSON] » є розбіжності, необхідно встановити факт родинних відносин спадкоємця та спадкодавця. Зазначив, що пропустив шестимісячний строк подачі заяви до нотаріальної контори з поважних причин, оскільки 23.01.2021 року виїхав до Польщі та думав що повернеться до закінчення строку та вчасно подасть відповідну заяву про прийняття спадщини після смерті батька. 25.01.2021 року уклав з товариством з обмеженою відповідальністю, яке знаходиться в м. Краєнське, Грабувно в Польщі договір про працевлаштування строком з 25.01.2021 року по 31.03.2021 року. Після закінчення строку дії трудового договору не зміг виїхати до України, оскільки у зв`язку з карантинними обмеженнями кордон з Польщею та Україною був закритий. Перетнув кордон та повернувся на Україну 30 травня 2021 року, але строк звернення до нотаріуса сплив 21 травня 2021 року. Вважає причину пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини поважною та просить суд задовольнити його позовні вимоги. Ухвалою суду від 27 липня 2021 року позовну заяву було прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи. Ухвалою суду від 05 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Позивач до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлений про день, час та місце судового засідання, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явилися про день, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, будь - яких клопотань на адресу суду від них не надходило. Суд вважає за можливе відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків. Правилами ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Судом встановлено, що [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] ( а. с. 11). Позивач [PERSON] народився [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження. В графі батьки батьком зазначено - [PERSON] , мати [PERSON] ( а.с. 12). Згідно паспорту серії [NUMBER] виданого на ім`я [PERSON] , [INFO] , прізвище зазначено « [PERSON] » ( а.с. 9). У відповідності до технічного паспорту на квартиру за адресою: [ADDRESS] власником вказаного майна є [PERSON] (а.с.13) За змістом пунктів 1 та 6 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи: про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Пунктом 12 зазначеної Постанови роз`яснено, що при розгляді справи про встановлення відповідно до п.6 ст.273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. За правилами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказів, які б спростовували факт родинних відносин між померлим та позивачем суду не надано та при дослідженні доказів не встановлено. Доказів на спростування зазначеного висновку ТЕРИТОРІАЛЬНОЮ ГРОМАДОЮ МІСТА КРИВОГО РОГУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ В ОСОБІ КРИВОРІЗЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ до суду не надано. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що зазначений факт родинних відносин між [PERSON] та померлим [PERSON] знайшов своє підтвердження у судовому засіданні і його встановлення необхідно позивачу для оформлення своїх спадкових прав, які іншим шляхом встановити неможливо. Дослідивши матеріали справи та додані до неї документи, враховуючи наявність у позивача документів, в яких прізвище з його батьком має місце різниця лише у одній літері, що пов`язана з його перекладом з російської мови, суд вважає що заявлені вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Щодо вимоги про надання додаткового строку для прийняття спадщини суд зазначає наступне. Постановою ДЕРЖАВНОГО НОТАРІУСА ШОСТОЇ КРИВОРІЗЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ Деркач Я.В. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки пропустив строк прийняття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду з приводу визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, оскільки в прізвищах містяться розбіжності( а.с. 10). Відповідно до копії спадкової справи № 424/2021, яка заведена ДЕРЖАВНИМ НОТАРІУСОМ ШОСТОЇ КРИВОРІЗЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ НОТАРІАЛЬНОЇ КОНТОРИ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ Деркач Я.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , звернувся 25 червня 2021 року [PERSON] , інші спадкоємці не зверталися із заявами про прийняття спадщини ( а.с. 42-49). Згідно договору про працевлаштування на випробувальний термін [PERSON] з 25.01.2021 року по 25.03.2021 року працював на території Польщі ( а.с. 15-20). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та від 04.11.2015 року № 6-1486цс15. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В ході судового розгляду встановлено, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що в період з 23 січня 2021 року по 30.05.2021 року позивач перебував за кордоном, що підтверджується відбитком штампу в закордонному паспорті (а.с. 14) і не міг повернутися в Україну через постійні обмеження, заборони на в`їзд та виїзд із країни, а також через локдаун, що був запроваджений через зростання кількості інфікувань на території Польщі із-за розповсюдження пандемії коронавірусу COVID-19, що свідчить про поважність причин пропуску такого строку та наявність підстав для застосування ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення.

Outcome: approved