Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

В квітня 2020 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] ; третя особа: [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, в якій просила визнати в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] право власності [PERSON] на ј частину будинку [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] - [PERSON] . Спадкоємцями першої черги за законом є: позивач [PERSON] та відповідачі: [PERSON] та [PERSON] , які є рідними сестрами. За життя [PERSON] заповіту не складала, інших спадкоємців, які б мали право на спадкування за законом не має, оскільки батько сторін та третьої особи помер у 1983 році. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яка складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . У встановлений законом строк позивач подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті матері. Постановою державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Київської області від 03.07.2019 року [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки спадкоємцем не подано правовстановлюючих документів на нерухоме майно, що входять до складу спадщини. Відтак, позивач являючись спадкоємцем та вчинивши дії, передбачені Законом для прийняття спадщини, через відсутність державної реєстрації права власності на спадкове майно позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права і вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 19.06.2020 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16.07.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 05.10.2021 року позовні вимоги в частині виділу частки із спільного майна залишено без розгляду. Позивач та представник позивача [PERSON] - адвокат Заріцький С.М. у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином. 05.10.2021 року через канцелярію суду позивач надала заяву, в якій просила позовні вимоги задоволити та розглядати справу у її відсутністі. Представник відповідачів у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, в якій визнав позовні вимоги [PERSON] . Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явились, про розгляд справи була повідомлена належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , яке було видане виконкомом Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 9. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається з: житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташованими за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки від 19.06.2017 р. виданою Новопетрівською сільською радою Вишгородського району Київської області № 464, про те, від імені [PERSON] заповітів посвідчено не було. Відповідно до експертного висновку від 05.08.2021 року за № 056/1363-m Українського бюро лінгвістичних експертиз за підписом експерта кандидата філологічних наук О.І. Михальчука, встановлено, що записи прізвища « [PERSON] » та « [PERSON] » у документах наданих для експертизи, а також в інших документах [PERSON] та її родичів є ідентичними. Розбіжності між записами зумовлені впливом варіантної парадигми розмовних або говіркових варіантів особового імені, покладеного в основу відповідного прізвища. Спадкоємцями першої черги за законом є: позивач [PERSON] , та відповідачі - [PERSON] , [PERSON] , третя особа - [PERSON] - дочки спадкодавця. 20 червня 2017 року [PERSON] звернулась до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Пушняк М.О. з заявою про прийняття спадщини. Родинні відносини як мати та дочки між [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 18 жовтня 1986 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] . 20 червня 2017 року [PERSON] звернулась до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області Пушняк М.О. з заявою про відмову від прийняття спадщини на користь [PERSON] . Родинні відносини як мати та дочки між [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 27 жовтня 1979 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] . 26 червня 2017 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Голуб Л.А. з заявою про прийняття спадщини.Родинні відносини як мати та дочки між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 21 грудня 1978 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] . В подальшому державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області була відкрита спадкова справа № 200/2017 відносно майна померлої [PERSON] , яка була витребувана згідно ухвали суду від 28.09.2020 року та копія якої міститься в матеріалах вказаної цивільної справи. Однак, 31 серпня 2017 року гр. [PERSON] , гр. [PERSON] та гр. [PERSON] , було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом. Підставою для відмови вчинення нотаріальної дії було відсутність належним чином оформлених документів, що передбачені вимогами законодавства, а саме документів, що підтверджують факт державної реєстрації нерухомого майна. Крім того, 03 липня 2019 року державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Пушняк М.О. винесено постанову, якою було відмовлено гр. [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно. Підставою для відмови вчинення нотаріальної дії було відсутність правовстановлюючих документів на нерухоме майно. За життя [PERSON] право власності на житловий будинок та господарські будівлі та споруди на себе не оформила. Як вбачається із довідки Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області № 1446 від 11 грудня 2019 року, [PERSON] згідно по господарських книг Новопетрівської сільської ради дійсно проживала в період з 1974 р. по 2015 р. за адресою: [ADDRESS] та є власником домогосподарства за вищевказаною адресою згідно по господарських книг Новопетрівської сільської ради з 1986 року по 2015 рік. Отже, [PERSON] набула право власності на житловий будинок, який входить до спадкової маси, що залишилося після її смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Узагальнивши судову практику Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказав, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числа й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Позивачка звернулася 03 липня 2019 року до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Пушняк М.О. про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину та їй було відмовлено у видачі свідоцтва на право власності на спадщину, в зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа щодо належності цього майна спадкодавцю. Відповідно до ч. 1 ст. 1298 ЦК свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців із часу відкриття спадщини, тому спір про спадкування може бути вирішений лише після закінчення цього строку. Достовірно встановлено, що позивач має право на спадкування частини будинку після померлої матері, у неї відсутні правовстановлюючі документи на вказаний житловий будинок, нотаріусом їй відмовлено в оформленні права на спадщину з вказаних підстав, а отже її право підлягає захисту в судовому порядку. В судовому засіданні встановлено, що позивачка є спадкоємцем за законом, в зв`язку з відсутністю правоустановчих документів порушуються її права на оформлення права власності на спадщину, тому відповідно до ст.1216-1219 ЦК України позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. Відповідно до ч. 1 ст 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відтак, за позивачко після смерті [PERSON] слід визнати право власності на ј згаданого житлового будинку за законом. На підставі вищенаведеного суд приходить до висновку, що позов слід задоволити та визнати за [PERSON] право на ј частину будинку [ADDRESS] після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . На підставі викладеного та

Outcome: approved