Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-06 00:00:00

В лютому 2021 року позивач приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення коштів за безобліково використаної електроенергії, посилаючись на наступні обставини. В будинку, [ADDRESS] складено паспорт точки розподілу, що є паперовим додатком до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці веб-сайту позивача за посиланням: [INFO] (далі - Договір/ Споживаючи електричну енергію за вказаною адресою, відповідач акцептував умови вказаного Договору. Відповідно до п. 2.1 Договору, Оператор системи (Позивач) надає Споживачу (Відповідач) послуги з розподілу електричної енергії параметри якості якої відповідають визначеним показникам, за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в Паспорті точки розподілу за об`єктом споживача, який є Додатком до цього договору, та в особовому рахунку Споживача, облікових базах даних Оператора системи. Згідно п. 6.2 Договору, відповідач зокрема, зобов`язаний виконувати умови цього Договору, а також узгоджувати з позивачем нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Відповідно до пп. 5, 7 п. 7.1 Договору, позивач має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) відповідача умовам договору про розподіл електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці, а також вимагати від відповідача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними ним під час користування електричною енергією. Зокрема, пунктом 8.6 Договору передбачено, що у разі порушення розрахункового обліку з вини відповідача, він сплачує позивачу вартість не облікованої електроенергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ. Відповідно до п. 8.7 Договору, відповідач звільняється від відповідальності перед позивачем відповідно до вимог пункту 8.6 цього Договору, лише якщо доведе, що порушення виникли з вини позивача або внаслідок дії обставин непереборної сили. Згідно п 5.5.5 ПРРЕЕ, відповідача зобов`язано, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надалі йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/ або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Технічною перевіркою 06.08.2020 р., у відповідача було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ОСР поза розрахунковим приладом обліку, відкритим способом. А також самовільний зрив пломби № 0031961 установлений на шафі обліку (відсутнє пломба). За підсумками перевірки складено акт № К 042699. При складенні Акту була присутня особа, що допустила працівників оператора системи розподілу до проведення перевірки - [PERSON] . За присутності даної особи було виявлено порушення та продемонстровано особі, яка підписала даний акт без зауважень. Крім того факт порушення підтверджується фото зробленим під час складення акту про порушення і схемою електроспоживання споживача, яка складена у відповідності до Правил. Після складення акту про порушення особі було вручено копію акта про порушення № К 042699 та зазначено, щодо виклику на комісію по розгляді даного акту на 18.08.2020 року на 13 годину 00 хв. за адресою: [ADDRESS] ( виклик зазначено в акті про порушення). Тобто ніяких заперечень з боку особи, яка допустила до проведення перевірки не надавалося. Так як 18.08.2020 року Відповідач не з`явилася на розгляд Акту про порушення відбувся розгляд та було прийнято рішення, оформлене Протоколом № 176 про нарахування вартості необлікованої електричної енергії в зв`язку з порушенням ПРРЕЕ. Згідно п. 8.4.2.6 ПРРЕЕ та у відповідності до п. 8.4.13 ПРРЕЕ, нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 36 045,85 грн. Крім того, відповідно до рахунку на оплату за вересень 2020 року від 21.09.2020 по Акту порушення ПРРЕЕ № К042699 від 06.08.2020 року на суму 36 045,85 грн., який було виставлено Відповідачеві ( направлено листом 22.10.2020 року). Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ - Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). Тобто вбачається, що Споживач отримав рахунок на оплату - 29.10.2020 року. А тому Строк прострочення виконання зобов`язання по оплаті рахується після сплину 30 днів - з 30.11.2020 року. Тому була розраховано за прострочення невиконання оплати за необліковану електричну енергії згідно прострочення виконання зобов`язання 3% річних - 242,68 грн., індекс інфляції -797,23 грн. У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до п.12.4. Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії - взаємовідносини Сторін, не врегульовані цим Договором, регламентуються законодавством. Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно. Зокрема, частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Виходячи з положень ст. 625 ЦК України, право кредитора на стягнення 3% річних та інфляційних втрат не залежить від моменту пред`явлення вимоги про таке стягнення (до моменту погашення боргу або після цього). При цьому визначальним є наявність факту порушення боржником строків виконання грошового зобов`язання. Таким чином, право кредитора на стягнення 3% річних може бути реалізовано у будь-який момент при наявності вищезазначених вимог, передбачених законодавством. Просили суду стягнути з відповідач на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість безобліково використаної електроенергії в розмірі 36 045,85грн., 3% річних в розмірі - 242,68 грн., інфляційне збільшення суми боргу - 797,23 грн. та судові витрати по справі в розмірі 2 270,00 грн. сплаченого судового збору ( а. с. 1-8 ). Ухвалою судді від 22.03.2021 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін ( а. с. 50-51 ). 30 червня 2021 року за вх.№ 29904 судом отримано відзив на позовну заяву, в якій відповідач [PERSON] просила поновити пропущений строк на подання відзиву та просила у позовних вимог позивачу відмовити. Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається ( ч. 1 ст. 44 ЦПК України ). Згідно ч. 1 ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Ухвалою судді від 22 березня 2021 року відповідачу було встановлено право на подання до суду відзиву проти позову протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі ( а. с. 50-51 ). Зазначену ухвалу відповідач [PERSON] отримала 27.04.2021 року, про що в матеріалах справи свідчить наявне поштове повідомлення про вручення ( а. с. 58 ). Відповідач [PERSON] не зверталася до суду про продовження процесуального строку до закінчення цього строку. Крім того, суд не приймає посилання відповідача щодо поновлення процесуального строку, як причина за станом здоров`я, так як остання таких доказів суду не надала. З наданої відповідачем довідки № 1 від 29.06.2021 року, остання не може бути врахована судом, як поважною причиною пропуску процесуального строку для подання відзиву, так як відповідач не перебувала на лікуванні тривалий час, а лише була оглянута сімейним лікарем. До того ж, такий огляд було зроблено після спливу двох місяців з дати отримання ухвали судді, яким було встановлено п`ятнадцятиденний строк для подачі відзиву, такий відзив поданий з порушенням процесуального строку, підстав для його поновлення судом не встановлено, тому не приймається судом до уваги. В судовому засіданні представник позивача ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» Мокрієнко Т.В., який діє на підставі довіреності підтримав позовні вимоги, надав пояснення аналогічні викладеним в позові та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] , кожний окремо, заперечували проти позовних вимог та просили відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Свідок [PERSON] , який є сином [PERSON] в судовому засіданні наголосив, що він проживає разом із матір`ю. Зазначив, що 05.04.2021 року в їх оселі відбулася пожежа. Після пожежі електропостачання в будинку було відсутнє, але через деякий час таке постачання було відновлено. Хто підключив електропостачання до будинку йому не відомо. Для відновлення постачання нічого не робили та офіційно до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» для відновлення електропостачання не зверталися. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, відповідача та її представника, свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин,крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що в будинку, [ADDRESS] складено паспорт точки розподілу, що є паперовим додатком до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці веб-сайту позивача за посиланням: [INFO] (далі - Договір/ Споживаючи електричну енергію за вказаною адресою, відповідач акцептував умови вказаного Договору( а. с. 23, 24-30 ). Відповідно до п. 2.1 Договору, Оператор системи (Позивач) надає Споживачу (Відповідач) послуги з розподілу електричної енергії параметри якості якої відповідають визначеним показникам, за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в Паспорті точки розподілу за об`єктом споживача, який є Додатком до цього договору, та в особовому рахунку Споживача, облікових базах даних Оператора системи. Згідно п. 6.2 Договору, відповідач зокрема, зобов`язаний виконувати умови цього Договору, а також узгоджувати з позивачем нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Відповідно до пп. 5, 7 п. 7.1 Договору, позивач має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) відповідача умовам договору про розподіл електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці, а також вимагати від відповідача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними ним під час користування електричною енергією. Зокрема, пунктом 8.6 Договору передбачено, що у разі порушення розрахункового обліку з вини відповідача, він сплачує позивачу вартість не облікованої електроенергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ. Відповідно до п. 8.7 Договору, відповідач звільняється від відповідальності перед позивачем відповідно до вимог пункту 8.6 цього Договору, лише якщо доведе, що порушення виникли з вини позивача або внаслідок дії обставин непереборної сили. Згідно п 5.5.5 ПРРЕЕ, відповідача зобов`язано, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надалі йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/ або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Згідно Особової карти споживача, особистий рахунок № [NUMBER] відкрито на споживача [PERSON] ( а. с. 31 ). З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, дата формування 17.02.2021 рік, власником будинку [ADDRESS] є [PERSON] ( а. с. 21-22 ). В матеріалах справи міститься Договір № 655082 про користування електричною енергією, укладений між [PERSON] , як Споживач та ДТЕК «Київобленерго», як Електропосточальник ( а. с. 32-33 ). Встановлено, що 03.09.2020 р. було проведено державну реєстрацію зміни найменування ПрАТ «Київобленерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго» та здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області ( а. с. 18-19 ). Встановлено, що технічною перевіркою 06.08.2020 р., у відповідача було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ОСР поза розрахунковим приладом обліку, відкритим способом. А також самовільний зрив пломби № 0031961 установлений на шафі обліку (відсутнє пломба). За підсумками перевірки складено акт № К 042699 ( а. с. 34-35 ). Акт складено за присутності [PERSON] , про що свідчить підпис зазначеної особи, зауважень в даному акті не зазначено. Встановлено, що після складення акту про порушення, особі було вручено копію акта про порушення № К 042699 та зазначено, щодо виклику на комісію по розгляді даного акту на 18.08.2020 року на 13 годину 00 хв. за адресою: [ADDRESS] ( виклик зазначено в акті про порушення). Встановлено, що 18 серпня 2020 року відповідач не з`явилася на розгляд Акту про порушення, розгляд відбувся та було прийнято рішення, оформлене Протоколом № 176 про нарахування вартості необлікованої електричної енергії в зв`язку з порушенням ПРРЕЕ ( а. с. 38 ). Згідно п. 8.4.2.6 ПРРЕЕ та у відповідності до п. 8.4.13 ПРРЕЕ, нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 36 045,85 грн. ( а. с. 39 ). Повідомленням про оплату за вересень 2020року від 21.09.2020 року по Акту порушення ПРРЕЕ № К042699 від 06.08.20 року, відповідача повідомлялося про сплату 36 045,85 грн. ( а. с. 40 ). Направлення зазначеного повідомлення відповідачу підтверджується наявним в матеріалах справи фіскальним чеком ( а. с. 41 ). Встановлено, що відповідач не відреагувала на зазначене повідомлення та повідомлення про сплату 36 045,85 грн. залишилося поза увагою. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом (ст. 13 ЦПК України). Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до Постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження правил роздрібного ринку електричної енергії» ( надалі ПРРЕЕ) з 11 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії та постанова Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (із змінами) втратила чинність. Згідно підпункту 20 п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу ( основному споживачу ), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно п. 5.1.1 ПРРЕЕ, позивач має право, зокрема: складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Отже, згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідач, як споживач електричної енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, зокрема за невідповідність схеми живлення вимогам нормативно-технічних документів та споживання електричної енергії без засобів обліку. Відповідно до пунктів 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до визначеного порядку. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У відповідності з п. 3.2 Методики, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПРРЕЕ процедури. Отже, такий акт було складено 06 серпня 2020 року за присутності представника споживача - [PERSON] . Так, відповідно до прийнятого рішення оформленого протоколом № 176 від 06.08.2020 року було нараховано суму збитків завданих порушенням енергопостачальнику. Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ та у відповідності з підпунктом 5 п. 3.1, п.п. 3.2, 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006р. /зі змінами/, відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмір 36 045,85 грн. Як зазначено вище, відповідачу було направлено повідомлення про оплату суми заборгованості по акту порушення від 06.08.2020 року за не обліковану електроенергію ( а. с. 40 ), направлення такого повідомлення відповідачу підтверджується фіскальним чекам про направлення (а. с. 41 ). Так, п. 8.2.7. ПРРЕЕ передбачено, що споживач, має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. Встановлено, що на сьогодні відповідач не відреагувала на претензію позивача, остання залишилася без задоволення. Згідно п.п. 11 п.5.2.1 ПРРЕЕ електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. За змістом статей 6, 526, 626-631 ЦК України, договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно зі ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку. За змістом п. 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Зазначений Акт мітить підписи трьох представників енергопостачальника та представника споживача без зауважень. Згідно ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, в судовому зсіданні під час розгляду справи знайшло своє підтвердження тому, що мале місце самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ОСР поза розрахунковим приладом обліку, відкритим способом, тобто електропостачання здійснюється поза лічильником ( в обхід лічильника ). Зазначене підтверджується як матеріалами справи так і не спростовано свідком, який наголосив що після пожежі електропостачання не було декілька днів, а потом було відновлено, але хто його підключив йому не відомо. Підчас розгляду справи було встановлено, що відповідач, яка є власником вищезазначеного будинку та споживачем послуг з електропостачання не зверталася до позивача з заявою про відновлення електропостачання. Суд не сприймає доводи відповідача, що їй не відомо хто підключив та яким чином було підключено електропостачання її будинку до електричної мережі ОСР поза розрахунковим приладом обліку, відкритим способом, так як остання є власником зазначеного будинку та повинна нести за це відповідальність. До того ж, на питання суду стосовно того, чи зверталася [PERSON] до позивача з приводу підключення електропостачання поза розрахунковим приладом обліку не встановленими особами, остання наголосила суду, що такого звернення з її боку не було. Також, в судовому засіданні було встановлено, що сам Акт про порушення з боку відповідача недійсним не визнавався. Отже, самовільне підключення напруги поза приладом обліку, що спричинило заниження платежу за електроенергію, зафіксоване в акті енергетичної компанії, є підставою для стягнення вартості недоврахованої електроенергії (справа № 205/10530/13-ц). Оскільки, відповідачем було порушено умови ПРРЕЕ щодо безоблікового користування електричної енергією у зв`язку з чим завдано позивачу збитки, з урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення вартості необлікової електричної енергії в розмірі 36 045,85 грн. є цілком обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Стосовно вимог позивача в частині стягнення з відповідача 3% річних та інфляційні витрати, то суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Наразі ст. 612 ЦК України визначає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Виходячи з системного аналізу законодавства, обов`язок боржника сплатити кредитору суму боргу з нарахуванням процентів річних та відшкодувати кредитору спричинені інфляцією збитки випливає з вимог ст. 625 ЦК України. Зокрема, частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. При цьому застосування положень частини другої названої статті не передбачає наявність вини боржника, оскільки згідно частини першої цієї ж статті боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Слід зазначити, що виходячи з положень ст. 625 ЦК України, право кредитора на стягнення 3% річних та інфляційних втрат не залежить від моменту пред`явлення вимоги про таке стягнення (до моменту погашення боргу або після цього). При цьому визначальним є наявність факту порушення боржником строків виконання грошового зобов`язання. Таким чином, право кредитора на стягнення 3% річних може бути реалізовано у будь-який момент при наявності вищезазначених вимог, передбачених законодавством. У постановах Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі № 910/22034/15 та Верховного Суду від 26.04.2018 р. у справі № 910/10156/17 зроблено висновок, що стаття 625 ЦК поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань незалежно від підстав їх виникнення. Тому, суд погоджується з наданим з боку позивач розрахунком індексу інфляції та 3% річних ( а. с. 42, 43 ) та вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню інфляційні витрати в розмірі 797,23 гривень та 3% річних у розмірі 242,68 гривень. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача. Отже, з відповідача на користь позивача ПрАТ «ДТЕК Київсьі регіональні електромережі»» підлягають стягненню понесені позивачем при звернені до суду судові витрати у розмірі 2 270 гривень, понесення яких документально підтверджується наявною в матеріалах справи квитанцією ( а. с. 14 ). На підставі викладеного та

Outcome: approved