Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-15 00:00:00

В квітні 2017р. позивач [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг», в якому просив суд: стягнути з відповідача на свою користь у відшкодування майнової шкоди 31481,0 грн.; у відшкодування моральної шкоди 10000,0 грн. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що 11 січня 2016р. відбулося залиття належної йому квартири [ADDRESS]. Зазначене залиття відбулось саме з вини відповідача, який неналежним чином здійснює обслуговування зазначеного житлового будинку, внаслідок виходу з ладу мережі центрального опалення в частині перекриття між квартирою позивача та простором горища будинку. Внаслідок залиття квартири позивача, останньому було спричинено матеріальну та моральну шкоду. Вказана обставина, була встановлена Актом, складеного комісією працівників відповідача. Крім того, внаслідок факту залиття, у позивача погіршився стан здоров'я, змінився звичний спосіб його життя, у зв'язку з чим позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду, яку він оцінив в 10000,0 грн. Оскільки в досудовому порядку відповідач відмовився відшкодувати спричинену шкоду, позивач вимушений був звернутись до суду з вказаним позовом. До судового засідання стороною позивача було подано на адресу суд клопотання про розгляд справи у відсутність сторони позивача, яка заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі. з підстав, зазначених в позові і не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач, про час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку, свого представника до суду не направив, поважності причин неявки суду не повідомив, заперечення на позов не подавались. Оскільки сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 169, 224 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що мало місце залиття належної позивачу двокімнатної квартири [ADDRESS], розташованої на третьому поверсі триповерхового будинку. Зазначене залиття, сталося внаслідок виходу з ладу мережі центрального опалення в частині перекриття між даною квартирою та простором горища будинку, що встановлено актом від 11 січня 2016р. складеного комісією, визначеною відповідачем (а.с. 5). Під час обстеження квартири позивача, комісією були виявлені наступні пошкодження: в коридорі стеля площею до 8,0 кв.м., стін площею до 30,0 кв.м., підлоги площею до 8,0 кв.м., пошкоджена електропроводка в квартирі. В одній житловій кімнаті виявлено пошкодження стелі площею до 12,0 кв.м., стін - до 35,0 кв.м., підлоги - до 12,0 кв.м., дверного полотна. В іншій житловій кімнаті виявлено залиття стелі площею до 22,0 кв.м., стін - до 30,0 кв.м., підлоги - до 22,0 кв.м., пошкодження дверного полотна. Для визначення вартості матеріального збитку, завданого внаслідок залиття, позивачем було надано суду, зведений кошторисний розрахунок вартості, згідно якого розмір матеріального збитку складає 31481,0 грн. (а.с. 6, 7). Під час розгляду справи стороною відповідача на спростування розміру матеріального збитку не було надано суду жодного доказу, однак, згідно акту від 21 лютого 2017р. складеного комісією утвореною відповідачем, під час обстеження квартири позивача було встановлено, що позивачем здійснено ремонтні роботи для усунення пошкоджень, які утворились внаслідок залиття його квартири. Відповідно до вимог ч. ч. 2, 3 ст. 60 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Частиною 1 ст. 212 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Таким чином, суд вважає за необхідне взяти до уваги зведений кошторисний розрахунок, який було надано стороною позивача. Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Відповідно до п.п. 4 - 6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов'язаний: забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Згідно з п.п. 1, 2, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005р., балансоутримувач будинку є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законом звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом. Оцінюючі належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача майнову шкоду в розмірі 31481,0 грн. Частиною 1 ст. 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. У відповідності з п. 3) ч. 2 цієї статті моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 Постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце взимку залиття квартири позивача, з вини сторони відповідача, внаслідок якого було пошкоджено його майно, також це залиття спричинили у позивача негативні зміни у звичайних умовах його життя, що зумовлено витрачанням часу на документальне оформлення випадку залиття, тривалого захисту свого порушеного права в суді, при цьому судом враховано, що позивач є літньою людиною та має І групу інвалідності, потребує стороннього догляду, а тому суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню, з відповідача на користь позивача у відшкодування моральної шкоди підлягає стягненню 3000,0 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1280,0 грн.

Outcome: partial