Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-25 00:00:00

В листопаді 2017р. з позовною заявою до суду звернувся позивач [PERSON], який зазначив, що він є спадкоємцем за законом першої черги після смерті свого батька [PERSON], який помер 26.11.2008р. Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної частки (паю), яка перебувала у колективній власності ПрАТ «Дністровський». 30.10.2017р. він звернувся до Овідіопольської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом, однак, постановою державного нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом було відмовлено. Відмова була вмотивована тим, що він на момент смерті спадкодавця разом з ним не проживав і у встановлений законом 6-місячний строк з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звернувся. За такою обставиною він був змушений звернутися до суду з заявою про визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вимога вмотивована тим, що ще за часи дитинства його мати розірвала шлюб з батьком, він проживав разом з нею, а тому про смерть батька його ніхто своєчасно не повідомив. Як тільки він дізнався про смерть батька, то він негайно звернувся до нотаріуса. В судове засідання позивач не зявився однак надав клопотання про розгляд справи без його участі та просить суд позовні вимоги задовольнити та надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідач [PERSON] сільська рада подала заяву у якої просила справу розглянути за відсутністю їх представника, а рішення прийняти згідно чинного законодавства. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не зявилася про час і місце слухання справи повідомлена. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за наявністю матеріалів, що є у справі. Дослідивши представлені докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке: За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Отже, якщо позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. В ході розгляду справи було встановлено, що позивач фактично отримав майно на підставі Сертифіката на право на земельну частку (пай) від 24.04.2001 року. Позивач є спадкоємцем першої черги, що підтверджується спадковою справою № 321/2017 року. Заборон або арешту на земельний пай відсутній, що підтверджується інформаційною довідкою від 26.09.2018 року. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, на підставі представлених доказів, суд переконався в тому, що позивач дійсно з дитинства не проживав разом з батьком, майже не мав з ним стосунків і про смерть батька він ніким не був повідомлений, що стало причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса з відповідною заявою, і що суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. При поданні позову позивач сплатив судовий збір в повному обсягу, питання про розподіл судових витрат позивач не ставить, а тому відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати розподілу не підлягають.

Outcome: approved