Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-22 00:00:00

В квітні 2019 року [PERSON] , від імені якого діє адвокат Ярошевський О.Т., звернувся до суду із позовною заявою до комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради про стягнення моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я. В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що він працював на підприємстві відповідача комунальному підприємстві «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради, на різних посадах, зокрема механіком, техніком радіообладнання, інженером технічного обслуговування, техніком з експлуатації та ремонту устаткування. 12 вересня 2018 року з ним стався нещасний випадок на виробництві, наслідком якого стала ішемічна хвороба серця, гіпертонічна хвороба. Висновком МСЕК йому було первинно встановлено 80% стійкої втрати професійної працездатності та друга група інвалідності безстроково. Оскільки втрата працездатності спричинила йому фізичні та моральні страждання, призвела до порушення нормальних соціальних зв`язків, необхідності додавання додаткових зусиль для організації життя, необхідності постійно лікуватися, йому заподіяна моральна шкода, яку позивач просить відшкодувати йому за рахунок відповідача шляхом стягнення одноразової грошової компенсації в розмірі 160 000,00 грн. Ухвалою від 16.04.2019 року суд вирішив питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Представник відповідача комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради Лашин І.М. подав до суду відзив, згідно якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Обґрунтовує це тим, що позивачем не доведено факт спричинення йому моральної шкоди. Суд, дослідивши письмові докази цивільної справи, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Позивач [PERSON] працював у комунальному підприємстві «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради, на різних посадах, зокрема механіком, техніком радіообладнання, інженером технічного обслуговування, техніком з експлуатації та ремонту устаткування. Висновком кардіологічної МСЕК від 21.03.2019 року [PERSON] , первинно встановлено 80 % втрати професійної працездатності, друга група інвалідності з 18.03.2019 року та безстроково. Визначено потреби у медикаментозному лікуванні, ВМП, санаторно-курортному лікуванні. Відповідно до Акту № 1 від 15.02.2019 року, 12 вересня 2018 року о 12 годині 10 хвилин під час виконання трудових обов`язків з [PERSON] стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, наслідком якого стала ішемічна хвороба серця, гіпертонічна хвороба, акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, затверджений комісією комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради про проведення розслідування нещасного випадку. Як зазначено в акті розслідування нещасного випадку від 12 вересня 2018 року, наслідком нещасного випадку [PERSON] стала ішемічна хвороба серця, гіпертонічна хвороба. [PERSON] не знаходився у стані алкогольного сп`яніння. Згідно зазначеного акту основною причиною настання нещасного випадку є організаційна відсутність або неякісне проведення медичного обстеження (професійного відбору), супутні причини відсутні. Особами, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці є: [PERSON] - директор КП «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради. Згідно ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає зокрема у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Правовідносини сторін регулюються статтею 273-1 КЗпП України, за якою відшкодування власником або уповноваженим ним органом працівникові моральної шкоди провадиться тоді, коли порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральна шкода відшкодовується працівникові безпосередньо роботодавцем за таких умов: наявності факту порушення роботодавцем законних прав працівника; у разі виникнення у працівника моральних страждань або втрати нормальних життєвих зв`язків, або виникнення необхідності для працівника додаткових зусиль для організації свого життя; за наявності причинного зв`язку між попередніми умовами. Згідно з роз`ясненнями, даними в п.13 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4 зі змінами, внесеними постановою Пленуму Верховного Суду України від 25 травня 2001 року № 5, відповідно до ст.273-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок відшкодування моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Відповідно до ч.1 ст.153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці, забезпечення яких частиною 2 указаної статті цього Кодексу покладено на власника або уповноважений ним орган. Судом установлено, що позивач працював у комунальному підприємстві «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради. Втрата професійної працездатності позивача настала внаслідок нещасного випадку на виробництві, отже роботодавець не забезпечив створення нешкідливих не небезпечних умов праці. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Факт спричинення моральної шкоди позивачу, яка полягає в душевних стражданнях, яких він зазнав і зазнає у зв`язку з ушкодженням здоров`я, пов`язаним із виконанням трудових обов`язків, неможливість його відновлення, порушенні нормальних життєвих зв`язків внаслідок неможливості продовжувати активне життя, у судовому засіданні доведений дослідженими письмовими доказами по справі: актом про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, епікризами з медичних закладів. При встановленні розміру грошового відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу, суд виходить з принципів розумності та справедливості, враховує фактичні обставини справи: тяжкість ушкодження здоров`я, глибину, характер і тривалість страждань, наявність вимушених змін у його життєвих стосунках, потребу в медикаментозному та санаторно-курортному лікуванні, вік позивача, відсутність вини самого позивача в настанні нещасного випадку. Визначаючи розмір, що підлягає стягненню на відшкодування моральної шкоди, суд виходить з конкретних обставин справи, характеру та ступеню моральних страждань, враховуючи принцип розумності і справедливості, вважає за розумне таке відшкодування у розмірі 100 000 грн. Згідно ст.141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача в дохід держави судовий збір в розмірі 768,40 грн. Відповідно до ст.23 ЦК України, ст. ст.153, 237-1 КЗпП України,

Outcome: partial