Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-12 00:00:00

В квітні 2021 року до Новоодеського районного суду Миколаївської області з Жовтневого районного суду Миколаївської області суду за підсудністю, відповідно до ухвали суду від 09.03.2021 р., надійшла позовна заява Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області до [PERSON] про відшкодування шкоди рибним запасам України, завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення. На обґрунтування позову вказано, що 01.10.2020 року Жовтневим районним судом Миколаївської області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 477/1698/20, відповідно до якої [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу, але не прийнято рішення, відповідно до ст. 40 КУпАП, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями відповідача рибному господарству, яка у відповідності до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 року № 1209, становить 35802,00 грн. Пославшись на викладене, позивач просить про стягнення з [PERSON] на користь Держави заподіяну майнову шкоду внаслідок вчинення зазначеного адміністративного правопорушення та на користь Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області 2102,00 грн. сплаченого при подачі позову судового збору. Ухвалою суду від 15.04.2021 р. провадження у справі за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) до [PERSON] про відшкодування шкоди рибним запасам України, завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, відкрито, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Правом подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався. Вивчивши доводи позову та матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. У судовому засіданні встановлено, що відповідно до постанови Жовтневого районного суду Миколаївської області від 01.10.2020 року у справі № 477/1698/20 [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією та знищенням знарядь лову, конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів (пузанок в кількості 115 одиниць, лящ в кількості 4 одиниці, окунь в кількості 4 одиниці, тарань (плітка) в кількості 18 одиниць карась сріблястий в кількості 102 одиниці та судак звичайний в кількості 24 одиниці). Відповідно до змісту вказаної постанови суду [PERSON] 11.09.2020 р. о 11.25 год. на Бузькому лимані у Вітовському районі Миколаївської області, не маючи дозволу на промисел, незаконно ловив рибу промисловим знаряддям лову сітками мисиновими в кількості 3 штук, з човна. В результаті протиправних дій виловив рибу пузанок в кількості 2115 одиниць, лящ в кількості 4 одиниць, окунь 4 одиниці, тарань (плітка) 18 одиниць, карась сріблястий 102 одиниці, судак звичайний 24 одиниці. Розмір молоді ляща, молоді судака та частини інших виловлених видів риби менший за розміри, вказані в Правилах любительського та спортивного рибальства. Своїми діями порушив п.п. 3.15, 4.11 Правил любительського та спортивного рибальства, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Згідно з описом об`єктів лову, вилучених у порушника [PERSON] від 11.09.2020 р. , в нього було вилучено рибу: пузанок, 8-18 см, в кількості 115 одиниць, вагою 6,0 кг, тарань, 10-20 см, в кількості 18 одиниць, вагою 2,2 кг, молодь ляща, 14-22 см, в кількості 4 одиниць, вагою 0,5 кг, окунь, 14-23 см, в кількості 4 одиниць, 0,4 кг, судака звичайного в кількості 24 одиниць, вагою 7,5 кг, карася сріблястого, 10-25 см, в кількості 102 одиниць, вагою 14,2 кг. Загальна вартість об`єктів виловленої риби становить 35802 грн. Опис, оцінка, та розрахунок заподіяної шкоди рибним запасам держави, внаслідок порушення відповідачем природоохоронного законодавства, зроблено відповідно [PERSON] для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року та складає 35802 грн. Відповідно до ч.6 \~ст.82 ЦПК України\~ вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, вина [PERSON] у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною. У відповідності до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 року № 1209 оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить: пузанок 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (НМДГ), тарань (плітка) 5 НМДГ, лящ 10 НМДГ, окунь 8 НМДГ, судак звичайний 30 НМДГ, карась сріблястий 1 НМДГ. Згідно пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року. За такого, виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області та стягнення з [PERSON] 35802,00 грн. заподіяної шкоди, виходячи з наступного розрахунку: пузанок 115 од. х 10 НМДГ х 17 грн. = 19550,00 грн., тарань (плітка) 18 од. х 5 НМДГ х 17 грн. = 1530,00 грн., лящ 4 од. х 10 НМДГ х 17 грн. = 680 грн., окунь 4 од. х 1 НМДГ х 17 грн. = 68,00 грн., судак звичайний 24 од. х 30 НМДГ х 17 грн. = 12240,00 грн., карась сріблястий 102 од. х 1 НМДГ х 17 грн. = 1734,00 грн., а разом 35802,00 грн. Відповідно до положень\~ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. За приписами\~ст.3 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12.2001 року\~ (з наступними змінами та доповненнями), об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону України, є у тому числі дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п.4 ч.2\~ст.10 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12.2001 року\~ (з наступними змінами та доповненнями), громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У \~ст.1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 року\~(з наступними змінами та доповненнями) зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом\~ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08 липня 2011 року\~(з наступними змінами та доповненнями), посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог\~ст.63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» від\~13.12.2001\~року \~(з наступними змінами та доповненнями, порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України» «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21.11.2011 року № 1209. Згідно з ч.4\~ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п.3.15, п.6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України F19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за F 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. При визначені розміру відшкодування колегія суддів також враховує положення ч.1\~ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього середовища»\~про те, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відтак з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений останнім під час звернення до суду із позовом.

Outcome: approved