Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-28 00:00:00

В листопаді 2020 року [PERSON] звернулася до суду з зазначеним позовом до [PERSON] про стягнення вартості витрат на поліпшення майна. У позові вказав, що в період з жовтня 2018 року по березень 2019 року вона брала в оренду з правом подальшого викупу и проживала за адресою: [ADDRESS] в будинку, що належить [PERSON] з правом подальшого викупу. В цей період нею в будинку були вставлені два металопластикові вікна з відливами та підвіконням. Відповідно до товарного чеку № 5 від 22 жовтня 2018 року вартість поліпшень склала 7893 грн. 00 коп. В подальшому вона з ініціативи відповідача була змушена переїхати з орендованого будинку. 31 травня 2019 року відповідач власноручно написала розписку, в якій зобов`язалась повернути їй грошові кошти в розмірі 7893 грн. 00 коп. в період з 01 липня 2019 року по 07 липня 2019 року, тим самим підтвердила той факт, що поліпшення проводились з її згоди та вона не заперечує проти повернення коштів. Проте грошові кошти так і не були повернуті. Просила стягнути з відповідача та свою користь вартість проведених поліпшень в розмірі 7893 грн. 00 коп. та сплачений судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп. Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 24.11.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Відповідачу був наданий строк для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, роз`яснено право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин, встановлювався строк для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач мав право надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів. Сторони у судове засідання не з`явились. Частиною 5 статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідач в судове засідання на розгляд справи не з?явилася, причину своєї неявки не повідомила, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про що свідчить зворотне поштове повідомлення про отримання відповідачем 26.11.2020 року ухвали суду від 24.11.2020 року про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви з додатками, наявне в матеріалах справи. Згідно п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідач в установлені ч.7 ст.178 ЦПК України строки не подав до суду відзив на позовну заяву, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст.178 ЦПК України. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. 31 травня 2019 року [PERSON] власноручно написала розписку, в якій зобов`язалась повернути [PERSON] грошові кошти в розмірі 7893 грн. 00 коп. за встановлені останньою два металопластикових вікна з відливами та підвіконням з 01.07.2019 року по 07.07.2019 року. (а.с.5). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно зі ст.778 ЦК України, наймач може поліпшити річ, яка є предметом договору найму, лише за згодою наймодавця. Якщо поліпшення можуть бути відокремлені від речі без її пошкодження, наймач має право на їх вилучення. Якщо поліпшення речі зроблено за згодою наймодавця, наймач має право на відшкодування вартості необхідних витрат або на зарахування їх вартості в рахунок плати за користування річчю. Якщо в результаті поліпшення, зробленого за згодою наймодавця, створена нова річ, наймач стає її співвласником. Частка наймача у праві власності відповідає вартості його витрат на поліпшення речі, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо наймач без згоди наймодавця зробив поліпшення, які не можна відокремити без шкоди для речі, він не має права на відшкодування їх вартості. Відповідно до ч.4 ст.390 ЦК України добросовісний набувач (володілець) має право залишити собі здійснені ним поліпшення майна, якщо вони можуть бути відокремлені від майна без завдання йому шкоди. Якщо поліпшення не можуть бути відокремлені від майна, добросовісний набувач (володілець) має право на відшкодування здійснених витрат у сумі, на яку збільшилася його вартість. Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з приписами ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Підстав звільнення від доказування, визначених ст. 82 ЦПК України судом не встановлено. Таким чином, оцінивши докази у їх сукупності, оскільки відповідач не виконала зобов`язання належним чином, суд прийшов до висновку про обґрунтованість пред`явленого позову та задоволення його у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у сумі 840,80 грн.

Outcome: approved