Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-11 00:00:00

В липні 2017 року позивач звернувся до суду з вище вказаним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що його батько [PERSON], був членом ЖБК №56 та у 1990 році він повністю виплатив вартість квартири [ADDRESS] та набув вказану квартиру у власність, проте державну реєстрацію права власності на нерухоме майно не здійснив. 09.07.2008 року [PERSON] помер та після його смерті відкрилась спадщина на вказану квартиру, проте реалізувати своє право на прийняття спадщини як єдиний спадкоємець позивач не може, оскільки нотаріусом Першої чернівецької державної нотаріальної контори [PERSON] було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 19.07.2017 року. Така постанова нотаріуса мотивована тим, що відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно, а саме на квартиру [ADDRESS], зокрема відомості про державну реєстрацію права власності на спадкове майно. У звязку з наведеним, позивач звернувся до суду з даним позовом та просив визнати за ним право власності на\~ квартиру [ADDRESS], яка складається\~ з 4-х кімнат житловою площею 48,30 кв.м., у тому числі перша кімната 8,50 кв.м., друга кімната\~ - 11,00 кв.м., третя кімната 10,80 кв.м., четверта кімната\~ - 18,00 кв.м.,\~ а також кухні 8,90 кв.м.,\~ вбиральні 1,0 кв.м.,\~ ванної кімнати 2,50 кв.м., коридору\~ - 12,90 кв.м., комори, балкону, лоджії, а всього загальною площею 81,90 кв.м.,\~ в порядку спадкування після смерті батька [PERSON], який помер 09.07.2008 року. В судове засідання позивач не зявився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи. Про причини своєї неявки суд не повідомив. В його інтересах діяв представник, який в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити з підстав зазначених в позовній заяві. Відповідач представник Чернівецької міської ради, в судове засідання не зявився, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі. Вирішення спору залишив на розсуд суду. Представник ЖБК №56 в судове засідання не зявився, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі, позов визнав в повному обсязі та не заперечував проти його задоволення. Згідно ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно ч.ч. 1-3 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень окрім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Судом встановлено, що у 1990 році [PERSON], будучи членом ЖБК №56 в повному обсязі виплатив вартість квартири [ADDRESS] (а/с 9). Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. У відповідності до вимог ст.. 19-1 Закону України «Про кооперацію», у разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Право власності на таке майно у члена кооперативу виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до закону. У відповідності до вимог ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Разом з тим, діючим законодавством України передбачається, що державній реєстрації підлягає вже набуте право власності на нерухоме майно і не встановлено строки, в межах яких особа повинна здійснити державну реєстрацію, а тому відсутність такої реєстрації не скасовує вже набуте право власності. Таким чином, [PERSON] вважається таким, що набув у власність вказану вище квартиру. Як вбачається з копії свідоцтва про смерть, 09.07.2008 року [PERSON] помер (а/с 7). Відповідно до ч. ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Судом встановлено, що єдиним спадкоємцем майна покійного [PERSON] є його син [PERSON] Частиною ч. 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. З матеріалів справи вбачається, що 19.07.2017 року державним нотаріусом Першої чернівецької державної нотаріальної контори [PERSON] винесено постанову якою відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальних дій, а саме у видачі свідоцтва про права на спадщину за заповітом на вказану вище квартиру, у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно, які свідчать про державну реєстрацію права власності за спадкодавцем (а/с 10). У відповідності до п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Так, згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. З технічного паспорта та довідки ЧКОБТІ від 27.06.2017 року №1160 вбачається, що спірне спадкове майно складається з 4-х кімнат житловою площею 48,30 кв.м., у тому числі перша кімната 8,50 кв.м., друга кімната\~ - 11,00 кв.м., третя кімната 10,80 кв.м., четверта кімната\~ - 18,00 кв.м.,\~ а також кухні 8,90 кв.м.,\~ вбиральні 1,0 кв.м.,\~ ванної кімнати 2,50 кв.м., коридору\~ - 12,90 кв.м., комори, балкону, лоджії, а всього загальною площею 81,90 кв.м. (а/с 16). Таким чином, судом встановлено, що спірна квартира належала спадкодавцю, позивач є його єдиним спадкоємцем за законом, у встановлений законом строк звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте реалізувати своє право на отримання свідоцтва про право власності не може у звязку з відмовою нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій, а тому за ним слід визнати право власності на належну спадкодавцю квартиру. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved