Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-11 00:00:00

В липні 2020 до [PERSON] звернувся до суду з позовом відповідно до якого просив стягнути на свою користь з [PERSON] внаслідок залиття квартири матеріальну шкоду у розмірі 5787,46 грн та моральну шкоду у розмірі 7000 грн; зобов`язати [PERSON] провести ремонт внутрішньо-квартирних мереж у самостійно переобладнаному (об`єднаному) приміщенні ванної кімнати та санвузла в квартирі [ADDRESS] . Мотивував тим, що є власником квартири [ADDRESS] . Внаслідок протікання води із внутрішньо-квартирних мереж квартири [ADDRESS] , постійно пошкоджується оздоблення стелі та шпалер квартири позивача. Залиття відбувається з вини мешканців квартири № 12 , які не проводять ремонт за забезпечення належного користування сантехнічного обладнання. Посилаючись на те, що до теперішнього часу ремонтні роботи в квартирі № 12 не проведено, причину залиття не усунуто, квартиру позивача продовжує заливати, що завдає матеріальних збитків та моральних страждань [PERSON] . Ухвалою суду від 04.08.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 05.10.2020 представника позивача - [PERSON] подав до суду клопотання відповідно до якого просив змінити неналежного відповідача [PERSON] на належного відповідача [PERSON] , залучивши в якості співвідповідача також [PERSON] . Мотивував тим, що [PERSON] і [PERSON] зареєстровані в квартирі [ADDRESS] , тому як мешканці несуть відповідальність за її неналежне обслуговування. Ухвалою суду від 16.10.2020 постановленою, без виходу до нарадчої кімнати змінено неналежного відповідача [PERSON] на належного відповідача [PERSON] , залучено в якості співвідповідача [PERSON] 30.09.2020 року поштові відправлення на адресу [PERSON] , [PERSON] повернулися до суду з відміткою про відсутність адресатів за зазначеною адресою. Згідно ч. 3 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день поставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження чи перебування особи, повідомленою цією особою (згідно довідок департаменту адміністративних послуг на 126, 128 а.с. відповідачі зареєстровані за адресою [ADDRESS] . Ухвало суду від 12.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті так як строк подання відзиву та подання доказів сплив. Відповідачі та їх представник до судового засідання не прибули, хоча про місце, дату та час судового засідання повідомлялись належним чином (розписка представника відповідача на 143 а.с.). Представник відповідача в момент розгляду справи по суті подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю у розгляді іншої справи та браком часу на підготовку відзиву. Судом враховується, що попереднє судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача та узгоджено з ним дату наступного судового засідання. Крім того ухвалу про відкриття провадження відповідачі отримали 30.09.2020 (дата відмітки у поштовому повідомленні про відсутність осіб за адресою проживання), що вказує на пропуск відповідачами п`ятнадцятиденного строку на подання відзиву. За таких обставин суд вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності відповідачів та їх представника за згодою представника позивача та представника третьої особи в порядку заочного розгляду. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позов з підстав викладених у ньому та просив суд задовольнити позовні вимоги, позивача просив вирішити питання розподілу понесених [PERSON] судових витрат на правничу допомогу після ухвалення рішення у справі у зв`язку з необхідністю підготовки детального опису робіт (наданих послуг). Представник третьої особи в судовому засіданні підтримала позов та не заперечувала проти його задоволення. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що працює майстром МКП Управляюча компанія «Житло-Гарант». Позивач неодноразово звертався до компанії з питань затоплення його квартири сусідами зверху. Працівники компанії неодноразово виходили на місце і оглядали квартиру позивача, бачили сліди затоплення, плісняву, нові плями. В квартирі 12 , де зареєстровані відповідачі живуть орендарі - іноземці, які уникають контактів. Один раз їй вдалось потрапити в квартиру коли було встановлено, що в квартирі 12 неузгоджені перепланування (об`єднання ванної і туалету), перенесення стояків каналізації, внутрішньоквартирна мережа водогону вмонтована в стіну і доступу до неї надано не було. Вони зафіксували перепланування (є фото). 5 жовтня 2020 року в зв`язку з затопленням вона оглядала квартиру 8 де живе позивач. Вона свідчить, що протікання має постійний характер: плями від затікання збільшуються, з`явився грибок. Правники компанії пропонували надати доступ до мереж для ремонту, викликати сантехніка, про те за цей час з квартири 12 ніяких звернень що до проведення ремонту не було. На її думку підтікання відбувається через те, що труби перенесені, мережа змінена. Дослідивши матеріали справи, судом було встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (на 8-9 а.с.). Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (на 86 а.с.). В квартирі [ADDRESS] зареєстровані та проживають [PERSON] і [PERSON] (на 11 а.с.). Судом встановлено, що 08.02.2019, 05.09.2019, 10.06.2020, 25.06.2020 та 30.09.2020 відбувалось залиття квартири [ADDRESS] . Причинами систематичного залиття є підтікання води із внутрішньо-квартирних мереж приміщенні ванної кімнати та санвузла в квартири [ADDRESS] . Після кожного залиття мешканцям (власникам) квартири № 12 рекомендовано відремонтувати та забезпечити належне користування внутрішньоквартирним сантехобладнанням та відповідальніше ставитись при його користуванні. Обставини залиття квартири № 8 підтверджуються актами МКП «УК «Житло-Гарант» складеними головним інженером МКП «УК «Житло-Гарант» [PERSON] , майстром дільниці № 2 [PERSON] , майстром ремонтної дільниці [PERSON] (на 13, 14, 16, 17, 124 а.с.). Вартість ремонтно-будівельних матеріалів та робіт по відновленню приміщень квартири [PERSON] внаслідок залиття становить 5787,46 грн (на 18-26 а.с.). Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України, далі ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з ушкодженням здоров`я. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Частиною першою статті 1167 ЦК України встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п. 9 Постанови ПВС України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд приймає до уваги те, що затоплення відбуваються періодично з лютого 2019 до теперішнього часу навіть після здійсненого позивачем ремонту, відповідачі ігнорують звернення позивача та управляючої компанії що до усунення причин затоплення ( протікання), тривалий час позивач переживає приниження, хвилювання, безпорадність - не можливість утримання житла в належному стані, то що. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.08.1992 № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Отже, власник/наймач зобов`язаний утримувати майно, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування збитків. Встановивши факт залиття квартири позивача з вини відповідачів, причину залиття (підтікання води із внутрішньо-квартирних мереж приміщенні ванної кімнати та санвузла) та розмір завданої шкоди майну власника квартири, враховуючи, що відповідачі не довели відсутність своєї вини у завданні шкоди, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог про відшкодування майнової шкоди. Затоплення квартири призвело до пошкодження належного позивачу майна, що зумовило моральні переживання, порушення звичного способу життя, яке завдало душевних страждань, з огляду на незручності проживання в пошкодженій квартирі, потребу у здійсненні ремонту та залучення коштів для відновлення стану квартири, внаслідок чого позивач постійно відчуває емоційну напругу, нервозність, переживання, що негативно впливає на його психоемоційний стан. Крім того з метою захисту своїх прав змушений був витрачати вільний час на отримання правової допомоги. Враховуючи обставини і характер заподіяння шкоди, тривалість моральних страждань позивача внаслідок залиття квартири і пошкодження майна, вимушених змін у життєвих відносинах вважає вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню у розмірі 6000 грн, що відповідатиме засадам розумності, виваженості та справедливості. Оскільки залиття квартири позивача сталося внаслідок підтікання води із внутрішньо-квартирних мереж приміщенні ванної кімнати та санвузла квартири відповідачів, ремонт яких тривалий час не здійснюється, що є підставою для покладення на них обов`язку із здійснення ремонтних робіт. Питання про відшкодування судових витрат на правничу допомогу судом буде вирішено протягом 5 днів з моменту винесення рішення та за умови подання позивачем відповідної заяви. На підставі викладеного та

Outcome: partial