Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~В листопаді 2016 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON]) та [PERSON] про визнання за нею права власності на нерухоме майно житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами, що знаходиться по вулиця Лановій, 22, в с. Вербка Ярмолинецького району Хмельницької області. \~ \~ \~ \~На обґрунтування заявлених вимог [PERSON] зазначила, що вказаний будинок належав колгоспному двору до складу якого, станом на 15 квітня 1991 року, крім позивача, входив її чоловік [PERSON], який був головою двору і який помер 04 січня 2000 року. Спадкоємцями за законом після [PERSON] разом з позивачем були їх діти сини [PERSON] та [PERSON], які постійно не проживали з спадкодавцем на час відкриття спадщини. [PERSON], який помер 22.10.2016 спадщину не прийняв, а [PERSON], який помер 14.08.2015 прийняв спадщину після батька, звернувшись до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~За життя [PERSON] оформив на себе правовстановлюючі документи на частину спадкового майна (автомобіль, паї, гараж в м. Хмельницькому) і фактично визнавав за позивачем право власності на спірний житловий будинок. Після смерті [PERSON] його спадкоємці, зокрема [PERSON], не зверталися до нотаріуса з відповідними заявами про прийняття спадщини (частини спірного будинку), а тому позивач вважає, що їй належить 1/2 вказаного домоволодіння, як члену колгоспного двору, а також вона має право на 1/2 зазначеного житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами, як спадкоємець після чоловіка [PERSON] \~ \~ \~ \~В той же час, оскільки в свідоцтві про право особистої власності на житловий будинок не визначено розмір часток кожного із членів колгоспного двору, позивач не може реалізувати правомочності щодо володіння, користування та розпорядження належним їй нерухомим майном, а тому звернулася до суду за захистом своїх прав. \~ \~ \~ \~В лютому 2017 року [PERSON] звернулася до суду з зустрічним позовом до [PERSON] і, з урахуванням уточнених позовних вимог, просила визнати за нею право власності в порядку спадкування на 7/10 житлового будинку з господарськими будівлями та надвірними спорудами по вул. Лановій, 22, в с. Вербка Ярмолинецького району Хмельницької області. Свої вимоги [PERSON] мотивувала тим, що її батько [PERSON] прийняв спадщину після смерті батька [PERSON], який помер 04.01.2000 року. До складу спадкового майна входить, в тому числі, домоволодіння по вул. Лановій, 22, в с. Вербка Ярмолинецького району Хмельницької області. 14.08.2015 батько помер. Позивач, будучи спадкоємцем [PERSON], прийняла спадщину після його смерті, однак не може отримати свідоцтва про право на спадщину на домоволодіння, яке належало померлому [PERSON], оскільки, у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на вказане спадкове майно, батько за життя не оформив свої спадкові права на це майно. Вважає, що [PERSON] має належати 7/10 частин домоволодіння, з них 1/2 частина успадкована після смерті [PERSON] та 1/5 частина - вартість невідємних поліпшень, які були зроблені батьком за життя, зокрема, газифікація будинку, встановлення капітальної огорожі, проведення ремонту. \~ \~ \~ \~В судовому\~засіданні представник\~первісного позивача\~[PERSON]\~-\~[PERSON]\~заявлені вимоги\~підтримала,\~посилаючись на\~обставини,\~викладені в\~позовній заяві.\~Зокрема представник\~позивача вказала,\~що в\~1966\~році [PERSON]\~та [PERSON],\~які на\~той час\~проживали без\~реєстрації шлюбу,\~побудували вказаний\~житловий будинок.\~[PERSON]\~та [PERSON]\~зареєстрували шлюб\~в 1978\~році.\~Станом на\~15\~квітня 1991\~року членами\~колгоспного двору\~були [PERSON]\~та [PERSON],\~який помер\~04.01.2000.\~Після смерті\~[PERSON]\~спадщину прийняли\~його син\~[PERSON]\~та дружина\~ [PERSON]\~ [PERSON]\~за домовленістю\~з [PERSON]\~успадкував все\~спадкове майно,\~крім будинку,\~яке мало\~б належати\~[PERSON]\~ Зустрічний позов представник первісного позивача не визнала та пояснила, що в спірному будинку постійно проживали [PERSON] та [PERSON], а їх діти, зокрема [PERSON], спадкоємцем якого є [PERSON], допомагали їм чим могли. Будь-якої домовленості між [PERSON] та [PERSON] щодо визнання за останнім права власності в разі здійснення ним невідємних поліпшень будинку не було. \~ \~ \~ \~Відповідач за первісним позовом - позивач за зустрічним позовом [PERSON] та її представник первісний позов не визнали, зустрічний позов підтримали в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в зустрічний позовній заяві. [PERSON] пояснила, що за життя її батько [PERSON] піклувався про своїх батьків, в тому числі за [PERSON], повністю забезпечував їх усім необхідним, оплачував лікування. Тільки він проводив ремонтні роботи та доглядав за спірним будинком. Його брат [PERSON] і його дружина [PERSON] приїжджали по мірі можливості, батькам не допомагали, оскільки не вистачало коштів. Дід і баба мали намір поділити усе своє майно порівну між синами. Після смерті [PERSON] її батько подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини та отримав свідоцтво про право на спадщину на автомобіль, паї та гараж. Отримати свідоцтво про право на спадщину на домоволодіння він не зміг у звязку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів. Також зазначила, що її батько здійснив невідємні поліпшення, внаслідок чого вартість домоволодіння суттєво збільшилась. Зокрема, на прохання [PERSON] за кошти батька було проведено газ у будинок, замість тину, який завалився, було встановлено залізобетонний паркан, де не хватило секцій домурували з бетону і пляшок. Також батько зробив поточний ремонт в хаті і двох літніх кухнях, омолодив сад і облаштував пасіку. Тому вважає, що частка батька у домоволодінні збільшилась. Крім того, пояснила, що будинок був побудований приблизно у 1965-1969 роках дідом Семеном (батьком [PERSON]С.), [PERSON], [PERSON], її батьком [PERSON], а також допомагали сусіди. Визнала, що на день смерті [PERSON] позивач [PERSON] постійно проживала разом з ним у спірному будинку. Представник [PERSON] [PERSON] в суді пояснив, що лише [PERSON] звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а тому він є єдиним спадкоємцем після [PERSON], що прийняв спадщину. [PERSON] прийняття спадщини [PERSON] не визнав. Також вказав, що [PERSON] за життя провів газ в будинок, встановив капітальний паркан з фундаментом, у 2004 році провів поточний ремонт будинку і господарських споруд (літ. Г і літ. Є), внаслідок чого істотно збільшилась його частка. Крім того, представник позивача просив застосувати строк позовної давності до спірних правовідносин, пославшись на те, що [PERSON] протягом трирічного строку до 15.04.1994 не звернулась до суду за захистом свого права в частині визнання права власності на частку у вказаному будинку, а тому відсутні підстави для задоволення її позовних вимог. \~ \~ \~ \~Відповідач за первісним позовом [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON]) Т.В. позов [PERSON] визнала в повному обсязі, пояснила, що будинок по вул. Лановій, 22, в с. Вербка Ярмолинецького району був побудований її дідом [PERSON] і бабою [PERSON] Батько [PERSON] - [PERSON] вказаний будинок не будував, оскільки на той час ще був малий. [PERSON] до дня смерті проживав в с. Вербка разом з [PERSON], працював в селі агрономом. Лише останній рік він періодично перебував у лікарні. Після смерті діда її батько [PERSON] спадщину не приймав, так як вважав, що хата належить батькам і вони самі мають вирішити кому її заповісти. \~ \~ \~ \~Відповідач за первісним позовом [PERSON] позов [PERSON] визнала в повному обсязі, пояснила, що будинок по вул. Лановій, 22, в с. Вербка Ярмолинецького району був побудований її чоловіком [PERSON], його батьками [PERSON] і [PERSON], а також батьком [PERSON] [PERSON] участі у будівництві не приймав, оскільки навчався, служив в армії. Її чоловік [PERSON] спадщину після смерті батька не приймав, оскільки вважав, що все має перейти матері. Також вказала, що газ в будинок був проведений за кошти [PERSON] [PERSON] за два роки до смерті зробив ремонт у двох кімнатах будинку. Інші ремонти здійснювала вона зі своїми дітьми. Крім того, зазначила, що [PERSON] по довіреності отримував пенсію [PERSON], яку віддавав матері частково. Відповідач за первісним позовом [PERSON] позов [PERSON] визнала частково. Щодо частки домоволодіння, на яке має право [PERSON], поклалася на розсуд суду. Пояснила, що вона зі своїм чоловіком [PERSON] за життя останнього допомагали його батькам, доглядали за ними. Так як [PERSON] в останні роки життя був важко хворий, займалися його лікуванням. Після смерті [PERSON] допомагали [PERSON], привозили їжу, ліки, наймали для неї доглядальницю. Пенсії [PERSON], яка становила близько 1500 грн., не вистачало. Її чоловік [PERSON] за власний кошт зробив ремонт в будинку і у двох літніх кухнях (обдерто від вапна, пошпакльовано і пофарбовано стіни, пофарбовано підлогу, двері тощо), замість тину поставив новий паркан і ворота, провів газ. Також [PERSON] омолодив сад і облаштував пасіку. [PERSON] участі у вказаних роботах не приймав. \~ \~ \~ \~Відповідач за первісним позовом [PERSON], який у встановленому порядку оповіщений про час і місце судового засідання, до суду не з'явився. Від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та про визнання позовних вимог [PERSON] \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши осіб, які беруть участь у справі, дослідивши докази по справі, вважає, що як первісний позов [PERSON], так і зустрічний позов [PERSON] підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено,\~що домоволодіння\~за №\~22\~по вулиці\~Лановій в\~с.\~Вербка Ярмолинецького\~району Хмельницької\~області належало\~колгоспному двору,\~головою якого\~був [PERSON].\~Крім нього,\~станом на\~15\~квітня 1991\~року,\~членами колгоспного\~двору була\~його дружина\~ [PERSON],\~яка є\~позивачем по\~справі.\~ \~ \~ \~ \~Дані обставини підтверджуються свідоцтвом про право особистої власності [PERSON] на вказаний житловий будинок з господарськими будівлями, виданим виконкомом Ярмолинецької районної ради народних депутатів 12.09.1989 (а.с. 10), довідкою КП Ярмолинецьке бюро технічної інвентаризації Ярмолинецького району Хмельницької області №133 від 18.02.2016 (а.с. 11), довідкою виконкому Вербецької сільської ради Ярмолинецького району Хмельницької області №20 від 29.03.2017 про осіб, зареєстрованих в [INFO], згідно погосподарських книг за період з 1958 по 2000 роки (а.с.103). \~ \~ \~ \~Крім того, факт належності вказаного будинку до колгоспного двору підтверджується трудовими книжками колгоспника [PERSON] та [PERSON] (а.с. 110-115). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 120 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення правовідносин) майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності. \~ \~ \~ \~Згідно із частиною другою статті 123 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення правовідносин) розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних. \~ \~ \~ \~Як роз'яснив пленум Верховного Суду України в п. 6 постанови №20 від 22.12.1995 року Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності, положення статей 17, 18 Закону Про власність щодо спільної сумісної власності поширюються на правовідносини, які виникли після введення в дію цього Закону (з 15 квітня 1991 року). \~ \~ \~ \~До правовідносин, що виникли раніше, застосовується діюче на той час законодавство. Зокрема, спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, ще регулювали власність цього двору, а саме: \~ \~ \~ \~а) право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба); \~ \~ \~ \~б) розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. Частку працездатного члена двору може бути зменшено або відмовлено у її виділенні при недовгочасному його перебуванні у складі двору або незначній участі працею чи коштами в господарстві двору. Особам, які вибули з членів двору, але не втратили права на частку в його майні, вона визначається виходячи з того майна двору, яке було на час їх вибуття і яке збереглося; \~ \~ \~ \~в) у випадках, коли за рахунок майна колгоспного двору було внесено вклад у кредитну установу на ім'я члена двору, його частка має бути зменшена на суму вкладу, а якщо вклад перевищує належну цьому члену частку, з нього стягуються відповідні грошові суми на користь інших членів колгоспного двору; \~ \~ \~ \~г) згідно зі ст.4 Постанови Верховної Ради України Про введення в дію Закону Про власність загальні правила спадкування щодо частки члена колгоспного двору в майні двору застосовуються з 1 липня 1990 року. При спадкуванні після смерті останнього члена колгоспного двору, що мала місце до цієї дати, частка в майні двору, належна особі, яка вибула з членів двору, але не втратила на неї права на час смерті останнього члена двору, не входить до спадкового майна. \~ \~ \~ \~Отже, станом на 15.04.1991 до колгоспного двору за №22 по вул. Лановій в с.Вербка, головою якого на той час був [PERSON], входила тільки його дружина [PERSON], а частка кожного з них в домоволодінні становила 1/2. 4 січня 2000 року [PERSON] помер в с. Вербка Ярмолинецького району Хмельницької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-БВ №110575 від 17.01.2000 (а.с. 53). Згідно із ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв, а прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР прийняттям спадщини визнається, якщо спадкоємець фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Після смерті [PERSON] спадщину, до складу якої в тому числі входила 1/2 частка спірного домоволодіння, прийняла його дружина [PERSON], яка постійно проживала з ним та вступила у володіння спадковим майном, а також його син [PERSON], який звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами спадкової справи №394-2001 від 03.07.2011 (а.с. 51). [PERSON], який також був сином спадкодавця і який помер 22.10.2016, спадщину не приймав. [PERSON] помер 14 серпня 2015 року в м. Хмельницькому. Спадщину після нього прийняла його донька [PERSON], що підтверджується довідкою приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу [PERSON] №5/01-16 від 06.02.2017 (а.с. 85), інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (а.с. 69). \~ \~ \~ \~ Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже саме [PERSON] успадкувала частку у спірному домоволодінні, яка належала її батькові [PERSON], розмір якої становить 1/4 (1/2 х 1/2). Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~ \~ \~ \~В силу ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON], як і відповідач [PERSON], які прийняли спадщину, позбавлені можливості отримати свідоцтва про право на спадщину за законом на частку [PERSON] у спірному домоволодінні, оскільки дане нерухоме майно належало до колгоспного двору, а також між ними існує спір щодо спадкового майна. В той же час [PERSON] заявила зустрічну вимогу про збільшення своє частки у спірному будинку, пославшись на те, що за життя її батько [PERSON], якому мало б належати 1/2 частка у спірному домоволодінні, збільшив свою частку, зробивши поліпшення спільного майна. Зокрема [PERSON] вказала, що її батько за домовленістю з [PERSON] та для покращення її умов проживання в 2008 році замовив та оплатив за власні кошти газифікацію вказаного будинку, а в 2014 році за власні кошти придбав всі необхідні матеріали та оплатив роботи по встановленню огорожі навколо господарства. Загальна сума витрачених [PERSON] на поліпшення вказаного домоволодіння становить 36214,00 грн., а тому його частка має становити 7/10 (1/2 +1/5) у даному будинковолодінні. Представник первісного позивача [PERSON] заперечила проти вказаної вимоги та пояснила, що кошти на проведення газифікації були сплачені з пенсії [PERSON], а [PERSON], як син надав певну грошову допомогу на проведення газу, також як і на встановлення огорожі. Свідок [PERSON] суду пояснила, що працювала разом з [PERSON] в колгоспі. До смерті [PERSON] проживав в с. Вербка разом з дружиною [PERSON], вони вели спільне господарство. Останні роки, коли [PERSON] хворів, він періодично перебував в лікарні, але не був безпорадний. Зараз у вказаному будинку живе [PERSON] Сини не жили з батьками, але обидва допомагали їм. Власником будинку був [PERSON] Коли проводили газ в село, на сході села був обраний комітет з представників вулиць, яким люди здавали гроші. Вона і її чоловік (який був обраний головним по вулиці) збирали гроші (з сімї близько 1000 гривень) на проведення газу до стояка. Окремі договори з господарствами не укладали. Зі слів [PERSON] гроші на газифікацію були сплачені з її пенсії. Свідок [PERSON] суду пояснила, що її батьки проживають по сусідству з родиною [PERSON]. [PERSON] до дня смерті проживав в с. Вербка, працював в колгоспі в коморі, проживав в шлюбі з [PERSON], з якою мали двох синів [PERSON] і [PERSON]. Хату будували [PERSON] і [PERSON] Діти не проживали з батьками після армії. Газ в село проводили близько семи років тому. [PERSON] в проведенні газифікації по вулицях села участі не брав. Газ по хаті, зі слів [PERSON], вона проводила сама, сини не допомагали. Вказала, що [PERSON] дійсно встановив цементний паркан. Поточні ремонти на домогосподарстві робили на кошти, які давала [PERSON] Статтею 357 ЦК України визначено, що частки у\~праві спільної\~часткової власності\~вважаються рівними,\~якщо інше\~не встановлено\~за домовленістю\~співвласників або\~законом (ч.\~1).\~ Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна (ч. 2). Співвласник має право на відповідне збільшення своєї частки у праві спільної часткової власності, якщо поліпшення спільного майна, які не можна відокремити, зроблені ним своїм коштом за згодою всіх співвласників, з додержанням встановленого порядку використання спільного майна (ч. 3). В той же час в ході судового розгляду не було встановлено, що саме [PERSON] зроблені поліпшення спірного домоволодіння, а також не встановлено, що такі поліпшення є невідємними, тобто такі, що їх не можна відокремити від обєкта без істотної шкоди доля цього майна. Тому дана вимога [PERSON] задоволенню не підлягає. \~ \~ \~ \~Крім того, представник зустрічного позивача [PERSON] заявив клопотання про відмову в позові [PERSON] через пропуск нею строку позовної давності, оскільки вона впродовж трирічного строку, тобто до 15 квітня 1994 року, не звернулася до суду за захистом своїх прав в частині визнання за нею права власності на частку у спірному домоволодінні. \~ \~ \~ \~Статтею 256 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ \~ \~ \~ Згідно із ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. \~ \~ \~ \~ В той же час в судовому засіданні не встановлено, що права [PERSON] були порушені і що вона довідалася або могла довідатися про порушення свого права у період, який вказаний представником відповідача. Зокрема [PERSON] постійно проживала у спірному будинку, інші особи, в тому числі [PERSON] та його дочка [PERSON], там не жили. А тому [PERSON] обґрунтовано вважала себе власником вказаного будинку. \~ \~ \~ \~Тому заявлений представником зустрічного позивача строк позовної давності застосуванню не підлягає. \~ \~ \~ \~За наведених обставин суд вважає, що право власності сторін підлягає захисту шляхом визнання за ними права власності на частину домоволодіння, а тому як первісний позов, так і зустрічний позов підлягають частковому задоволенню. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 139, 141 ЦПК України з [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню судові витрати понесені останньою на залучення експерта (за проведення судової будівельно-технічної експертизи) з урахуванням задоволених позовних вимог в сумі 1238,00 грн. (4952х1/4). На підставі ст. 120, 123, 548, 549 ЦК УРСР, ст. 16, 328, 392, 1218, 1268 ЦК України,

Outcome: partial