Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-11 00:00:00

В листопаді 2020 р. [PERSON] (позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради (відповідач), третя особа: [PERSON] , в якому просив визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили. Позов вмотивовано тим, що [INFO] помер брат позивача - [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на майно- Ѕ частку квартири по [ADDRESS] . У вказані квартирі разом з [PERSON] проживав та був зареєстрований його племінник [PERSON] . За життя між [PERSON] та [PERSON] була домовленість, що квартира по [ADDRESS] буде належати [PERSON] . Після смерті [PERSON] позивач вважав, що [PERSON] прийняв спадщину, як особа, яка фактично проживала та була зареєстрована в квартирі зі спадкодавцем. 21.10.2020 р. [PERSON] звернувся до Третьої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але йому було відмовлено, оскільки він не є прямим родичем померлого. Після цього, 21.10.2020 р. позивач звернувся до Третьої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але йому було відмовлено в зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Інших спадкоємців у [PERSON] немає, що стало підставою для звернення до суду. Представник відповідача подав відзив на позов, за яким при вирішенні справи покладається на думку суду. У поясненні на позов третя особа підтримує позов, зазначає, що з 2007 року він був зареєстрований та фактично проживав з дядьком [PERSON] в квартирі по [ADDRESS] . Після його смерті вважав себе таким, що прийняв спадщину. Однак, при зверненні до нотаріуса йому було відмовлено, оскільки він не був рідним племінником [PERSON] . Так, його батько [PERSON] та позивач є рідними братами по матері [PERSON] , а позивач та [PERSON] , який помер [INFO] були рідними братами по батькові. В зв`язку з цим було пропущено строк для прийняття спадщини. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Третя особа просила позов задовольнити. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). За умовами ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А. від 18.11.2020 року відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, витребувано з Третьої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи №232/2020 до майна [PERSON] , який помер [INFO] . Протокольною ухвалою суду від 12.04.2021 р. закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті. Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, вислухавши представника позивача, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлено, [INFO] помер [PERSON] (а.с. 6) [PERSON] є власником по Ѕ частки квартири по [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Третьої Київської державної нотаріальної контори Євтушенко І.Б. 19.10.2005 р., зареєстрованого в реєстрі №1-909. (а.с. 10) Співвласник іншої частики квартири (1/2) був [PERSON] , який помер [INFO] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Третьої Київської державної нотаріальної контори Марущак С.В. 10.11.2005 р., зареєстрованого в реєстрі №2-1946. (а.с. 11) З спадкової справи №232/2020 до майна померлого [PERSON] вбачається, що 21.10.2020 р. [PERSON] звернувся до Третьої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 60) Постановою державного нотаріуса Третьої Київської державної нотаріальної контори від 22.10.2020 р. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки [PERSON] з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] в шестимісячний строк не звертався . (а.с. 69) Інформація про інших спадкоємців [PERSON] в матеріалах спадкової справи відсутня. Тобто, [PERSON] помер [INFO] , шестимісячний строк на прийняття спадщини закінчився 23.10.2019 р., а з заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернувся 21.10.2020 р. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначив про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки помилково вважав [PERSON] таким, що прийняв спадщину як племінник [PERSON] , який проживав та був зареєстрований з ним на час смерті. Судом встановлено, що [PERSON] , який помер [INFO] , був рідним братом [PERSON] по батькові, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження віл 04.11.2020 р. щодо [PERSON] та свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] . (а.с.9, 12) [PERSON] та [PERSON] є рідними братами по матері, що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , витягом з Державного реєстру актів цивільного стану від 10.09.2020 р. щодо [PERSON] (а.с.12-14) [PERSON] є батьком [PERSON] . (а.с. 15) Тобто, [PERSON] не був рідним племінником [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки його батько [PERSON] та позивач є рідними братами по матері [PERSON] , а позивач та [PERSON] , який помер [INFO] , були рідними братами по батькові. Згідно частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого. Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. На підставі викладеного,

Outcome: approved