Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

В квітні 2020 АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] та просило стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 28.02.2012 у розмірі 12964 грн, яка складається з 5591,98 грн заборгованості за кредитом; 2300,48 грн відсотків за прострочений кредит згідно ст. 625; 3978,89 грн пені; 500 грн штрафу (фіксована частина); 593,57 грн штрафу (процентна складова). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28.02.2012 між сторонами укладено кредитний договір б/н, оформлений заявою позичальника, за умовами якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позичальник, отримавши кредитні кошти систематично порушував договірні зобов`язання щодо строків повернення кредиту, внаслідок чого у нього утворилась заборгованість, яка в добровільному порядку не погашається, що й стало підставою звернення до суду. Ухвалою суду від 05.05.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідач у встановлений судом строк відзив не подав, а тому суд, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, вважає за можливе розглянути дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами. Судом встановлено, що 28.02.2012 року між ПАТ КБ «Приватбанк» правонаступником якого є АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] укладено кредитний договір № б/н, за умовами якого останній отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок у розмірі 3000 грн з базовою процентною ставкою 2,5, з 01.04.2013 - 2,3%, з 01.09.2014 - 2,7%, з 01.04.2015 - 3,5% (на 26, 28 а.с.). Договором також передбачено пеню у розмірі 0,233% від суми загальної заборгованості +50 грн, щоразу коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму 100 грн. Пеня 0,233% від суми загальної заборгованості + 100 грн щоразу, коли виникає прострочення за кредитом або процентами на суму від 100 грн другий місяць поспіль і більше. За порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань нараховується штраф у розмірі 500 грн + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Станом на 22.03.2020 за [PERSON] рахується заборгованість за кредитним договором у розмірі 12964 грн, яка складається з 5591,98 грн заборгованості за кредитом; 2300,48 грн відсотків за прострочений кредит згідно ст. 625; 3978,89 грн пені; 500 грн штрафу (фіксована частина); 593,57 грн штрафу (процентна складова) (розрахунок заборгованості на 7-17 а.с.). Відповідно до ч. 1 ст. 1054 Цивільного кодексу України - далі ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч. 1 ст. 550 ЦК України). Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до положень ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно зі статтею 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, і їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того, який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися, необхідно враховувати вимоги справедливості і розумності (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки (штрафу чи пені) є розумним і справедливим, з урахуванням їх розміру. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч. 2 ст. 625 ЦПК України). При вирішенні який вид цивільно-правової відповідальності слід застосувати до відповідача за порушення зобов`язання суд керується вимогами розумності і справедливості, та вважає що до нього підлягає застосування неустойка у вигляді пені у розмірі 3978,89 грн, тому в стягненні штрафу (процентна складова) у розмірі 593,57 грн та штрафу (фіксована частина) у розмірі 500 грн належить відмовити. Стягнення 3% річних можливе лише за умови, якщо у договорі не передбачений інший розмір відсотків, при цьому судом встановлено, що кредитним договором укладеним між сторонами передбачено відсоткову ставку. У зв`язку з цим в вимоги про відшкодування відсотків у розмірі 2300,48 грн задоволенню не підлягають. Враховуючи порушення відповідачем умов договору щодо строків погашення кредиту, вимоги банку про дострокове стягнення заборгованості є правомірними, а позовні вимоги про стягнення простроченого тіла кредиту у розмірі 5591,98 грн та пені у розмірі 3978,89 грн підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягнення 1551,70 грн в рахунок компенсації сплаченого судового збору, розрахованого пропорційно до задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial