Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

В листопаді 2019 року [PERSON] звернулася до суду з зазначеним позовом до Ізюмської міської ради Харківської області про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин та просить ухвалити рішення про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] . До підготовчого засідання позивач не з`явився, відповідно поданої письмової заяви представника позивача просить розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Представник відповідача у підготовче судове засідання також не з`явився, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без участі представника Ізюмської міської ради, заперечень на позов не надав. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , видане Ізюмським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 16.11.2018 року, актовий запис № 963 (а.с.16). Рішенням Ізюмського міськрайонного суду від 09.09.2019 року встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] . (а.с.6,7). На час смерті він мешкав в [ADDRESS] . (а.с.12). Після його смерті відкрилась спадщина на 1/4 частину житлового будинку по [ADDRESS] , яка належала йому на підставі договору дарування, посвідченого Ізюмською держнотконторою Харківської області 28 квітня 1995 року, зареєстрованого в Ізюмському БТІ в реєстровій книзі № 950. (а.с.8,9). Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. На час смерті брата позивач мешкала окремо від нього. Спадщину прийняла фактично. Користується майном брата, володіє його правовими документами. Вона є єдина спадкоємиця за законом. Мати [PERSON] померла [INFO] , батько [PERSON] помер [INFO] . Брат не був одружений. Після одруження в 1970 році позивач змінила прізвище на [PERSON]. Згідно чинного законодавства позивач є спадкоємцем другої черги за законом. Ст. 1262 ЦК України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері. Ст. 1268 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 17.10.2019 р. [PERSON] звернулася до Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини. Листом Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області від 18.10.2019 р. вих. № 2578/02-17 позивача було повідомлено про те, що згідно ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за заповітом або за законом, повинен в 6-ти місячний строк з дня смерті спадкодавця подати заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори. З заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , до нотаріальної контори позивач не звертався. Спадкова справа не заводилась. Видати свідоцтво про право на спадщину за законом Ізюмська державна нотаріальна контора не має можливості, так як пропущено строк на прийняття спадщини. Позивачу рекомендовано звернутися до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с.15). Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Позивач вказує, що в неї були відсутні документи про рідство з [PERSON] . Крім того, є людиною похилого віку і має хронічні захворювання. ЇЇ чоловік, [PERSON] , інвалід І групи і потребує постійного догляду. При таких складних сімейних обставинах не встигла своєчасно звернутись до нотаріуса. Під час життя брата вона доглядала його. Коли він помер, провела всі необхідні обряди по його похованню. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов [PERSON] задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved