Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-24 00:00:00

В листопаді 2015 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири, посилаючись на те, що він є власником житлової однокімнатної квартири №34, де проживає його рідний син [PERSON] з родиною у складі трьох осіб, що знаходиться за адресою: Київська область, м. Фастів, вул. Транспортна, будинок №16, яка належить йому на праві власності. Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі №40 цього ж будинку. 06 липня 2015 року його однокімнатну квартиру було затоплено, а в той же день було виявлено, що вказана житлова квартира №34 (кімната, коридор, кухня) залита водою внаслідок проникнення її з розташованої поверхом вище квартири №40, того ж будинку, яка належить відповідачу. Внаслідок залиття квартири позивачу завдана матеріальна шкода, розмір якої згідно локального кошторису розрахунку вартості, складеного ТОВ «СтілАрм» від 09.07.2015 року, складає 29\~775 грн. 60 коп. Також позивач зазначає, що наслідки залиття квартири призвели до того, що квартира потребує поновленого ремонту.В результаті вказаних подій 06 липня 2015 року за №1062 комісією був складений акт про те, що дійсно затоплена однокімнатна квартира загальною площею 36 кв.м, а також при обстеженні якої, було встановлено факт затоплення і знаходження під водою майна. Комісією також встановлено факт того, що причиною залиття є потрапляння води з квартири №40 поверхом вище цього ж будинку, власником якої є [PERSON] Таким чином, при комісійному обстеженні квартири позивача була встановлена причина залиття квартири №34. Також позивач зазначає,що окрім матеріальних затрат йому завдано моральну шкоду, яку він оцінює в 6 000 грн. На підставі викладеного просив стягнути з [PERSON] на його користь 29\~775 грн. 60 коп. на відшкодування матеріальної шкоди, 6 000 грн. 00 коп. на відшкодування моральної шкоди та 497 грн. 20 коп. в рахунок повернення судових витрат, повязаних з розглядом справи (сплати судового збору), а всього 36\~272 грн. 80 коп. та інші витрати повязані з розглядом справи, покласти на відповідача. Позивач та представник позивач в судове засідання не зявились, через канцелярію суду надали письмову заяву, в якій підтримали свої позовні вимоги, посилаючись на вищевказані обставини та просили справу розглянути без їхньої участі. Відповідачв судове засідання не зявилась, через канцелярію суду надала письмову заявупро розгляд справи без її участі, надавши письмове пояснення проти позову, відповідно до якого зазначила, щонадані позивачем докази не підтверджують заявлених ним вимог. Так, акт обстеження житлово-побутових умов гр. [PERSON] від 06.07.2015 року, в якому вказує що в результаті затоплення сусідкою [PERSON] стояли під водою газова плита, газовий котел, холодильник, телевізор, мікрохвильова піч, магнітофон, пошкоджена електропроводка, деформовані кухонні меблі, стінова та стельова облицівка кухні, не відповідає вимогам, встановленим в Правилах утримання житлових будинків та прибудинкової території та не може бути визнаний належним та допустимим. На підтвердження матеріальних витрат позивач надав Договірну ціну за станом на 09.07.2015 року на ремонт [ADDRESS] на загальну суму 39\~775,60 грн., в якій не зазначено, які пошкодження стались у квартирі 34 внаслідок залиття та матеріальні витрати на відновлення пошкоджених елементів квартири. Договірна ціна не відображає обсягів пошкодження та не містить даних про здійснення позивачем оплати цих послуг.Також зазначає, що договірна ціна складена на ремонт всієї квартири позивача у 2015 році, та не може бути доказом у цієї справі, так як з неї неможливо встановити, що було пошкоджено внаслідок залиття. З довідки водоканалу вбачається, що 01.07.2015 року в будинку №16 по вул. Транспортній було відсутнє водопостачання. З листа РП ПАТ «Київобленерго» вбачається, що [PERSON] не звертався до Фастівського РП з приводу пошкодження електропроводки. З листа КП «Фастівводоканал» вбачається, що [PERSON] не укладав договір про обслуговування водопровідних мереж із КП «Фастівводоканал». Крім того, позивач не надав доказів про характер та обсяг фізичних, душевних страждань позивачу, повязаних із пошкодженням його квартири. Таким чином, позивач не довів, що залиття квартири відбулось із вини відповідача, тому просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомила, що вона проживає за адресою [INFO], сусідка позивача та відповідача. Свідок пояснила, що повертаючись до дому, вона зустріла сусідку, яка їй сказала, що затоплюють [PERSON], після чого до неї підійшов її чоловік, який зателефонував [PERSON], який повідомив його, що вже викликали міліцію. Зайшовши в квартиру [PERSON] вона побачили, що в квартирі світла не було, оскільки у люстрі була вода, була мокра стеля. Був складений акт в якому вона розписалася. В квартиру відповідача вона не заходила. Свідок зазначила, що вона чула, як [PERSON] визнавала свою вину у залитті квартири. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що він проживає за адресою [INFO]. Знаходячись в квартирі Бондаренка за адресою м. Фастів, вул. Транспортна, 16, яку він доглядає, йому зателефонував Бондаренко і сказав, що відбулось затоплення квартири у будинку 16, тому він вирішив це перевірити та коли зайшов, то помітили, що двері не так відкривались як раніше, на кухні та на підлозі була вода, було видно, що по стелі текла вода, посуд на підлозі лежав розбитий. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомила, що вона проживає за адресою [INFO], сусідка позивача та відповідача. Свідок пояснила, що на початку липня 2015 року близько 16 години до неї зайшов [PERSON] та попросив бути присутнім при складанні акту. Знаходячись в його квартирі свідок побачила, що стіна була мокра, плита стояла у воді, меблі здуті, підлога мокра. Також зазначила, що вона підписала акт, акт складався в її присутності та в присутності [PERSON] та його дружини. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що він є знайомим позивача, працює в Фастівському РЕС електромонтером. Приїхавши разом з напарником [PERSON] до квартири позивача було видно, що квартира затоплена. Свідок зазначив, що спеціальним приладом було виявлено, що по всій квартирі проводка була пошкодженою. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що він проживає за адресою м Фастів [ADDRESS], є сином позивача. Свідок пояснив, що 03 липня 2015 року повертаючись з Києва до дому йому повідомили сусіди про залиття його квартири. Зайшовши до своєї квартири побачив на стінах та на підлозі воду. Знайшовши сусідку [PERSON], викликавши міліцію були відібрали свідчення. Як зазначає свідок, [PERSON] визнавала свою вину. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що працює інспектором в поліції, отримавши матеріали перевірки про затоплення квартири, приїхавши до квартири [PERSON] та зайшовши до неї він не помітив слідів потопу, оглянувши кухню підлога була застелена ковдрою, запаху вологи не відчував. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що працював в ДІМ Фастівського МВ, перебував у слідчій оперативній групі здійснював виїзд на залиття квартири. Спробувавши допитати [PERSON] були виявлені явні ознаки алкогольного спяніння, був оформлений первинний бланк пояснень, котрий був нею порваний, тому був складений повторний бланк пояснень, проте [PERSON] була з ним ознайомлена, однак від підпису відмовилась. Дослідивши матеріали справи, вислухавши покази свідків, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно зясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Статтею 15 ЦК України\~визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У відповідності до\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Судом встановлено, що позивач є співвласником квартири [ADDRESS], яка належить [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 11.02.1998 року (а.с. 9). Також встановлено, що у квартирі [ADDRESS] проживає [PERSON]. 03 липня 2015 року сталося залиття квартири [ADDRESS], що підтверджується актом складеними головою комітету самоорганізації населення, його заступником та сусідами у будинку (а.с.15). Наведений факт підтверджується показами свідків, сусідів по будинку, [PERSON], [PERSON], знайомого позивача [PERSON], [PERSON], який був присутній при огляді квартири, а також сином позивача[PERSON], який проживає у цій квартирі. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ним було виявлено, що вказана житлова квартира № 34 (кімната, коридор, кухня), яка належить позивачу, залита водою внаслідок проникнення її з розташованої поверхом вище квартири №40 того ж будинку, в який проживає відповідач [PERSON] Як вбачається з Акта обстеження житлово-побутових умов гр. [PERSON] від 06.07.2015 року, в результаті затоплення квартири стояли під водою газова плита, газовий котел, холодильник, телевізор, мікрохвильова піч, магнітофон, пошкоджена електропроводка, деформовані кухонні меблі, стінова та стельова облицовка кухні, електромясорубка та мультіварка. Обґрунтовуючи розмір завданих залиттям матеріальних збитків позивач посилається на договірну ціну ремонту квартири, що складена ТОВ «СтілАрм» 09.07.2015 року, яка дорівнює 29 775,60 грн. (а.с.17-24). Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв'язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв'язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 р. № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: partial