Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-10 00:00:00

В квітні 2015 року позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позову вказує, що [INFO] помер його батько - [PERSON]. Позивач є єдиним спадкоємцем за законом. Спадкове майно після смерті батька- це ? частина 2-кімнатної квартири [ADDRESS], житловою площею - 29,4 кв. м., яка належала йому відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 14.12.1999 року державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва. Інші 3/4 частини даної квартири належать на праві власності його колишній дружині [PERSON] та їхній дочці [PERSON] (кожному по 1/4 частини). Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори він подав в 12 березня 2015 року, пропустивши 6-ти місячний строк на прийняття спадщини. У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20 березня 2015 року зазначено: «з матеріалів спадкової справи № 310/2015, заведеної до майна [PERSON] вбачається, шо громадянин [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом майна померлого батька. У постанові також зазначено, що йому відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ? частину квартиру [ADDRESS] в зв'язку з пропущеним шестимісячним строком для прийняття спадщини та відсутністю факту прийняття спадщини. Зокрема, в ухвалі зазначено, що доводи заявника та долучені до заяви документи виключають безспірність вимог та розгляду справи в окремому провадженні. Позивач вважає, що прийняв спадщину після смерті батька, так як батько на час відкриття спадщини проживав разом зі ним. Посилається на ч. 3 ст. 1268 ЦК України, яка передбачає: «Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1279 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї». Підтвердженням факту проживання його батька на час відкриття спадщини разом зі ним є наступні докази: ●Копія довідки ЖЕК №511 КП « Житлосервіс Оболонь» від 27.03.2015року, з якої вбачається, що померлий [PERSON] з 17.10.2002року до дня смерті був зареєстрований в квартирі [ADDRESS] ; ●Копія договору купівлі - продажу квартири [ADDRESS], з якого вбачається, що позивач був власником даної квартири на підставі договору дарування, посвідченого 28.07.2011року державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори; ●Копія свідоцтва про смерть [PERSON], актовий запис№7182; ●Копія свідоцтва про право власності на житло від 14.12.1999року, де зазначено, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних долях. ●проживання його батька разом зі ним було пов'язано з тим, що батько хворів (онкологічне захворювання), потребував постійного нагляду; Позивач вказує, що похованням батька займався він, відповідно ніс всі витрати, пов'язані з похованням, він після смерті батька сплачує постійно квартплату і комунальні послуги за всю квартиру, підтримує квартиру в належному стані. Правовстановчі документи також знаходяться в нього. Враховуючи вищевикладене та уточнивши позовні вимоги позивач просить суд: встановити факт постійного проживання в квартирі [ADDRESS] [PERSON] разом з померлим [INFO] батьком [PERSON] на час відкриття спадщини. Визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на 1\\4 частину квартири [ADDRESS], загальною площею 53,06 кв. м. в тому числі житловою площею 29,4 кв. м. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд позов задовольнити з обставин викладених в позовній заяві. Представник відповідача - Київської міської ради проти позову заперечував, в подальші судові засідання не з'явився, направив на адресу суду письмові пояснення та просить розглядати справу без їх участі. Представник третьої особи - Головного управління юстиції також в судове засідання не з'явився, направив на адресу суду письмові пояснення та просить розглядати справу без їх участі. Вислухавши пояснення позивача та його представника, свідків [PERSON] та [PERSON] та дослідивши письмові докази по справі, суд встановив наступне. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO]. помер [PERSON], який являється батьком позивача. Після смерті батька- це ? частина 2-кімнатної квартири [ADDRESS], житловою площею - 29,4 кв. м., яка належала йому відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 14.12.1999 року державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва. Інші 3/4 частини даної квартири належать на праві власності його колишній дружині [PERSON] та їхній дочці [PERSON] (кожному по 1/4 частини). 20.03.2015 року позивач звернувся до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з завою про прийняття спадщини на 1/4 частини квартири [ADDRESS]. У постанові також зазначено, що йому відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ? частину квартиру [ADDRESS] в зв'язку з пропущеним шестимісячним строком для прийняття спадщини та відсутністю факту прийняття спадщини. Як зазначено в п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч.3 ст. 168 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття. Відповідно до ч. І п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 серпня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»: «якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв'язку з чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутись в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини». Однак враховуючи те, що позивач відноситься до кола спадкоємців першої черги, а також є спадкоємцем померлого за законом, на момент смерті спадкодавця проживав з ним за однією адресою, що підтверджується поясненнями свідків, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити. На підставі викладеного та

Outcome: approved