Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-01 00:00:00

В квітні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація, [PERSON] про усунення перешкод у користуванні майном, в якому позивач просить зобов`язати відповідача усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою на території домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , шляхом знесення за рахунок відповідача забудованої ним прибудови та приведення земельної ділянки, несучих стін будинку та фасаду у стан, що передував до порушення; стягнути судові витрати. В обґрунтування позову [PERSON] вказав, що він є власником квартири [ADDRESS] . Влітку 2018 року під вікном позивача, без його дозволу та без жодних дозвільних документів, почалося будування фундаментної прибудови до будинку, з пошкодженням прибудинкової території, залиттям фундаменту та пошкодженням несучих стін будинку та фасаду. Жодних зборів співвласників для отримання права на використання вищезазначених дій не проводилось. Питання про здійснення прибудови не ставилося. Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19.04.2019 відкрито провадження по даній справі та призначено в судове засідання. В липні 2019 [PERSON] звернулася до суду із позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, в якому просить: залучити її, [PERSON] , до розгляду цивільної справи № 752/7429/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні майном, в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору; даний позов її, [PERSON] , третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, розглядати в рамках цивільної справи № 752/7429/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні майном; задовольнити її, [PERSON] , третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, позов та зобов`язати [PERSON] та Комунальне підприємство «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не чинити їй, [PERSON] , перешкод у здійсненні права власності на нежитлове приміщення загальною площею 81,5 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 565935780000; зобов`язати Комунальне підприємство «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не вчиняти будь-які дії по демонтажу нежитлового приміщення загальною площею 81,5 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 565935780000. В обґрунтування зустрічного позову [PERSON] вказала, що 13.02.2019 між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір дарування нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . 10.07.2019 до вказаного нежитлового приміщення прибули працівники КП «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) разом із спецтехнікою з метою демонтажу частини вказаного нежитлового приміщення. В обґрунтування своїх дій вони посилались на те, що 31.08.2018 було винесено припис № 1813991 на демонтаж самовільно встановленого елементу благоустрою у вигляді павільйону, який було видано Департаментом міського благоустрою Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на неодноразові звернення та скарги [PERSON] , який нібито є мешканцем будинку будинку [ADDRESS] . На неодноразові зауваження про те, що нежитлове приміщення є капітальною спорудою, а не тимчасовою спорудою у вигляді павільйону та інше не звертали ніякої уваги. У зв`язку з цим на місце конфлікту тричі викликалися працівники Голосіївського УП ГУНП в м. Києві, які попередили псування власності. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28.02.2020 залучено до участі у розгляді цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні майном, у якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору [PERSON] (місце проживання: [ADDRESS] ). Прийнято до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація про усунення перешкод у користуванні майном, зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , Комунального підприємства «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у здійсненні права власності. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11.02.2021 поновлено представнику відповідача за первісним позовом [PERSON] - [PERSON] строк для подачі відзиву у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація, [PERSON] про усунення перешкод у користуванні майном та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , Комунального підприємства «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у здійсненні права власності. Закрито підготовче провадження та призначено справу за первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація, [PERSON] про усунення перешкод у користуванні майном та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , Комунального підприємства «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у здійсненні права власності, до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом просив первісні позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. В судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом просив у задоволенні первісного позову відмовити в повному обсязі. Зазначив, що позивач не є суб`єктом, який може подавати таку позовну заяву. Крім того, не надано доказів того, хто є землекористувачем земельної ділянки. Не доведено, що спірна прибудова є самовільною. Також зауважив, що земельна ділянка відноситься до земель не наданих у власність або у користування, а тому не було підстав отримувати у будь-кого дозвіл. Інші сторони в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку. Вислухавши пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Тобто, сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Як встановлено судом, відповідно до договору купівлі-продажу нежитлового приміщення серія та номер 137 від 04.02.2015 запис про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно № 8608545 від 04.02.2015 [PERSON] був власником нежитлового приміщення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яке в подальшому за договором дарування нежитлового приміщення серія та номер: 211, виданим 13.02.2019, видавник: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Архипова П.І. відчужене третій особі з самостійними вимогами [PERSON] . Відповідно до п. 1 вказаного договору дарування [PERSON] набула у власність нежитлове приміщення загальною площею 81,5 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 565935780000. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності № 156159045 від 13.02.2019 вказане нежитлове приміщення перебуває у власності [PERSON] . Як вбачається з Технічного паспорту (інвентаризаційна справа № 6162, реєстровий номер 2175 на нежитлове приміщення (в літ. А) у житловому будинку [ADDRESS] ), який був виготовлений Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» станом на 16.10.2011 спірна прибудова вже існувала під приміщенням № 1 загальною площею 41,1 кв.м. та висотою в середині приміщення 2 м. 30 см. Загальна площа всього приміщення становила 79,6 кв.м. 15.06.2018 Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» своєю відповіддю № 431-2704 повідомило [PERSON] про те, що в межах своєї компетенції не заперечує щодо проведення робіт з реставрації фасаду нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . Після проведеної інвентаризації від 12.07.2018 площа групи нежитлових приміщень № 270 за адресою: [ADDRESS] становить 79,6 кв.м., що підтверджується довідкою ТОВ «Благобудконсалт» № 0897 від 12.07.2018. Крім того, як вбачається з зазначеної довідки, загальна площа змінилась внаслідок засклення тераси та включенням її до загальної площі та виправлення арифметичної помилки підрахунку площ з вказанням відповідних нормативних актів, що в свою чергу не відноситься до категорії самочинного будівництва та не потребує прийняття в експлуатацію. Даний факт також не дає підстав вважати, що дане приміщення є самовільною забудовою. 06.02.2020 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було подано Повідомлення про початок будівельних робіт, а саме реконструкції групи нежитлових приміщень з номера 1 по номер [ADDRESS] . В подальшому було отримано Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: КВ141200381567, виданий 07.02.2020, видавник: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Відповідно до частин першої, сьомої статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних із таким знесенням. Системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво: власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку: самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови. Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до ст. 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. Такий висновок застосування норм матеріального права викладено в постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 в справі № 6-1721цс16. За приписами ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Враховуючи викладене, та те, що в матеріалах справи не має належних та допустимих доказів, які б підтверджували той факт, що до відповідача звертались уповноважені органи архітектури та містобудування з вимогами про знесення «самовільної забудови». Крім того, відповідно до Довідки з державної статистичної звітності про наявність земель та розподіл їх за власниками земель, землекористувачами, угіддями № 97-26-0.22-1654/35-19 від 19.07.2019 земельна ділянка на якій розташована спірна забудова не надана нікому у власність або постійне користування в межах населених пунктів, а тому твердження позивача за первісним позовом про те, що повинні бути проведені громадські слухання з іншими мешканцями будинку не відповідають вимогам законодавства, оскільки земельна ділянка не надана їм у власність або користування. Також, позивач за зустрічним позовом не надала належних та допустимих доказів про те, що зверталась з претензіями з приводу усунення перешкод у користуванні майном. Таким чином, суд приходить до висновку, що первісний позов [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: Голосіївська районна у місті Києві державна адміністрація, [PERSON] про усунення перешкод у користуванні майном та зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , Комунального підприємства «Київблагоустрій» Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у здійсненні права власності, не підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed