Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-06 00:00:00

В обґрунтування позову представник позивача Тузко Н .Г. вказувала, що 14 березня 2019 року працівниками ПАТ «Харківгаз» за адресою: [ADDRESS] , де споживачем являється [PERSON] були виявлені ознаки несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, про що складено відповідний акт № 1835. Того ж дня лічильник було направлено на експертизу, для участі в якій було запрошено споживача. За результатами експертизи лічильника газу було підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу газового лічильника та було отримано довідку про непридатність вказаного лічильника газу як засобу вимірювальної техніки. Акт про порушення від 14 березня 2019 року був розглянутий 22 квітня 2019 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, яка прийняла рішення про визначення донарахованого обсягу природного газу за шість попередніх місяців до дня виявлення порушення за цінами закупівлі природного газу, які діяли у зазначений період. Вартість донарахованого об`єму природного газу склала 15635,01 грн., яку відповідач [PERSON] до теперішнього часу не оплатив. Ухвалою від 19 лютого 2020 року було відкрито провадження в справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України суд при розгляді справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а також заслуховує усні пояснення сторін та показання свідків. В судове засідання представник позивача Тузко Н.Г. не з`явилась, але подала суду заяву, в якій вказувала, що позов підтримує повністю, та просила розглянути справу за її відсутності та відсутності відповідача. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, хоча про день, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини неявки в судове засідання відповідач не повідомив, відзив вчасно не подав, тому суд виходить з того, що його неявка відбулась за неповажних причин. Суд, зі згоди представника позивача, розглядає справу за відсутністю відповідача в заочному судовому засіданні та на підставі наявних в ній матеріалів. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, встановив наступне. Відповідач [PERSON] був власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу, посвідченого 06 липня 2006 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Десятниченком О.В. Згідно з вказаним договором власником іншої 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS] , був малолітній [PERSON] , який є сином відповідача [PERSON] . Відповідно до ст. 242 ЦК України батьки є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», який був чинним на дату укладення договору купівлі-продажу, власник має право тримати на балансі та управляти належним йому майном. У разі спільної власності кількох співвласників рішення щодо управління майном приймається відповідно до закону. Згідно зі ст. 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Таким чином, [PERSON] поєднав у собі особи двох співвласників житлового будинку, а від так він міг виступати лише одноособово у відносинах, пов`язаних з отриманням та споживанням житлово-комунальних послуг. 07 листопада 2018 року [PERSON] продав належну йому 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS] , покупцю [PERSON] , що підтверджується договором купівлі-продажу, посвідченого 07 листопада 2018 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Гонтаренко С.Л. В п. 10 гл. 3 розділу IV Кодексу газорозподільних систем (далі за текстом - Кодекс ГРС), затвердженому постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30 вересня 2015 року, який набрав чинності 04 грудня 2015 року, зазначено, що у разі звільнення займаного об`єкта або приміщення (остаточного припинення користування природним газом) споживач зобов`язаний повідомити про це Оператора ГРМ не пізніше ніж за 20 робочих днів до дня звільнення об`єкта або приміщення (остаточного припинення користування природним газом) та остаточно розрахуватись з ним за договором розподілу природного газу до вказаного споживачем дня звільнення об`єкта або приміщення (остаточного припинення користування природним газом) включно. Оператор ГРМ зобов`язаний припинити розподіл (газопостачання) природного газу споживачу із заявленого ним дня звільнення об`єкта або приміщення (остаточного припинення користування природним газом). У разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживачем Оператора ГРМ про звільнення об`єкта або приміщення (остаточне припинення користування природним газом) споживач зобов`язаний здійснювати оплату послуг за договором розподілу природного газу, як випливає з умов договору. Договір розподілу природного газу з новим споживачем укладається після припинення договору розподілу природного газу із споживачем, який звільняє об`єкт або приміщення. Однак [PERSON] не повідомив оператора ГРМ - АТ «Харківгаз» про припинення права власності та припинення користування природним газом як споживачем. Новий одноособовий власник житлового будинку [PERSON] лише 05 червня 2019 року звернувся до АТ «Харківгаз» з заявою про укладання договору розподілу природного газу. Таким чином, до вказаної дати [PERSON] несе відповідальність за неправомірне користування природним газом. Так, 14 березня 2019 року у житловому будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , працівниками АТ «Харківгаз» було виявлено ознаки несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу типу МКМ G-6, заводський № 2304284 , зокрема ознаки зняття мастичних пломб або повір очного тавра, так як відсутня пломба, та неможливість виявлення дефекту лічильника шляхом зовнішнього огляду, про що складено відповідний акт № 1835. З метою усунення виявленого порушення лічильник газу був демонтований та переданий для проведення експертизи, про що працівниками АТ «Харківгаз» був складений акт № 111 від 14 березня 2019 року про направлення лічильника газу на експертизу. З цим актом споживача було запрошено прийняти участь у проведенні експертизи лічильника газу, яка запланована на 10-00 год. 22 березня 2019 року. З цим актом ознайомилась представник споживача [PERSON] . В Кодексі ГРС термін «несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу» визначений як втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу (п. 4 гл. 1 розділу І Кодексу). Згідно з п. 1 гл. 2 розділу ХІ Кодексу ГРС, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки, до якого віднесені лічильники газу. П. 1 гл. 3 розділу ХІ Кодексу ГРС визначено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Експертна комісія АТ «Харківгаз», до складу якої включено юриста та представника ДП «УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ», 22 березня 2019 року провела експертизу лічильника газу типу «МКМ G-6, заводський № 2304284, та встановила наявність доступу до вимірювального механізму лічильника та відсутність на ньому навісної пломби заводу-виробника, а також те, що під впливом магнітного поля лічильник зупиняється. За загальним висновком експертної комісії, викладеному в акті № 226 від 22 березня 2019 року, результати зовнішнього огляду лічильника газу свідчать про несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника. Згідно з п. 9 гл. 10 розділу Х Кодексу ГРС, якщо за результатами експертизи засобу вимірювальної техніки буде підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, витрати, пов`язані з проведенням такої експертизи, та інші витрати, передбачені пунктом 8 глави 9 цього розділу Кодексу, компенсуються за рахунок споживача. На підтвердження витрат, пов`язаних з проведенням експертизи лічильника газу, позивачем наданий розрахунок від 22 квітня 2019 року, в якому зазначений перелік робіт, виконаних працівниками АТ «Харківгаз», сукупна вартість яких склала 2957,52 грн. Згідно з п. 8, 9, 11 гл. 5 розділу ХІ Кодексу ГРС акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Як вбачається з матеріалів справи, 22 квітня 2019 року відбулось засідання комісії ПАТ «Харківгаз» з розгляду акту про порушення № 1835 від 14 березня 2019 року щодо донарахування об`ємів природного газу абоненту [PERSON] , яке оформлено у виді протоколу. Комісія вирішила визнати акт про порушення № 1835 від 14 березня 2019 року таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРС, та провести донарахування по особовому рахунку абонента [PERSON] об`ємів природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу за шість місяців, які перебували дню виявлення порушення, та покласти на споживача витрати, пов`язані з демонтажем лічильника газу, його транспортуванням та експертизою, в сумі 2957,52 грн. На виконання прийнятого рішення комісією був складений акт-розрахунок від 22 квітня 2019 року необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу в кількості 1198,59 м.куб, вартість якого склала 15635,01 грн. З протоколом засідання комісії ПАТ «Харківгаз» від 22 квітня 2019 року та актом-розрахунком від 22 квітня 2019 року [PERSON] ознайомлений, про що свідчить його підпис на цих документах. Аналізуючи представлені позивачем докази, суд приходить до висновку, що вони були отримані у порядку, передбаченому Кодексом ГРС, а від так являться допустимими, та належним чином доводять наявність порушень з боку відповідача, які слугували підставою для нарахування додаткових об`ємів природного газу. На адресу [PERSON] позивачем було направлено вимогу від 26 квітня 2019 року про погашення заборгованості по донарахованому об`єму необлікованого природного газу в розмірі 15635,01 грн. та витрат, пов`язаних з проведенням експертизи в сумі 2957,52 грн. Але відповідачем до теперішнього часу вказану вимогу позивача не виконано та заборгованість не сплачено. На підставі викладеного, суд задовольняє позов в повному обсязі. Одночасно з цим суд стягує з відповідача [PERSON] на користь позивача понесені ним витрати по оплаті судового збору в сумі 2102,00 грн., які підтверджені документально.

Outcome: approved