Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-03 00:00:00

В липні 2018 року Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернулося до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що постановою Кагарлицького районного суду Київської області від 03 листопада 2017 року, встановлено, що 02 вересня 2017 року о 07 годині 30 хвилин [PERSON], перебуваючи на Канівському водосховищі в районі с. Гребені Кагарлицького району Київської області, грубо порушив правила рибальства, а саме: проводив вилов риби в забрід забороненим знаряддям лову сітками з ліски у кількості 2 штук та впіймав цінні види риби: карась 1 штука, судак 1 штука, плітка 37 штук, плоскирка 17 штук, окунь 7 штук, загальною вагою 11,4 кг. Таким чином, [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. Вказаною постановою Кагарлицького районного суду Київської області [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 гривень. Проте, судом не вирішено питання про відшкодування збитків, завданих рибному господарству України. Згідно довідки-розрахунку матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України [PERSON] завдав збитків у розмірі 4369 гривень. Тому, позивач просить стягнути з [PERSON] на користь держави збитки завдані рибному господарству України у розмірі 4369 гривень. У судове засідання представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області [PERSON] не зявився. Направив на адресу суду заяву, в якій зазначив, що позов підтримує, просить суд його задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні визнав предявлений позов та не заперечував проти його задоволення. Представник Гребенівської сільської ради Кагарлицького району Київської області у судове засідання не зявився та про своє ставлення до позову суд не повідомив. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Згідно з ч.3 ст.200\~та ч.4\~ст.206\~ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем та за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Провівши підготовче судове засідання в порядку, передбаченому ст.197 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити за його результатами рішення, зважаючи на визнання відповідачем позовних вимог у повному обсязі. Дослідивши докази, що містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 02 вересня 2017 року близько 07 години 30 хвилин [PERSON] порушив правила рибальства, а саме на території Канівського водосховища в районі с. Гребені Кагарлицького району Київської області проводив вилов риби в забрід забороненим знаряддям лову сітками з ліски у кількості 2 штук та виловив цінних видів риби: карась 1 штука, судак 1 штука, плітка 37 штук, плоскирка 17 штук, окунь 7 штук, загальною вагою 11,4 кг. [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 340 гривень. Вказані обставини підтверджуються постановою Кагарлицього районного суду Київської області від 03 листопада 2017 року (а.с.12). Відповідно до ч.6 ст.82\~ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обовязковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої прийнято постанову суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Як вбачається з довідки-розрахунку матеріальної шкоди, заподіяної рибному господарству України [PERSON] сума збитків, обчислена за таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України цінних видів водних біоресурсів, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21 листопада 2011 року, становить 4369 гривень (а.с.13). Проте, постановою Кагарлицького районного суду Київської області від 03 листопада 2017 року не вирішено питання про відшкодування [PERSON] шкоди, заподіяної внаслідок порушення правил рибальства. Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.40 КУпАП якщо у\~результаті вчинення\~адміністративного правопорушення\~заподіяно майнову\~шкоду громадянинові,\~підприємству,\~установі або\~організації,\~то під\~час вирішення\~питання про\~накладення стягнення\~за адміністративне\~правопорушення має\~право одночасно\~вирішити питання\~про відшкодування\~винним майнової\~шкоди. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. За правилами ч.1 ст.1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно ч.1 ст.10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що [PERSON] виконав своє зобовязання та відшкодував заподіяну рибному господарству України шкоду. Враховуючи викладене, з [PERSON] на користь держави належить стягнути збитки, завдані рибному господарству України у розмірі 4369 гривень. Згідно з ч.1 ст.141 та ч.1 ст.142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у рішенні вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. З квитанції, що міститься в матеріалах цивільної справи, вбачається, що при предявленні позову до суду Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області сплатило судовий збір у розмірі 1762 гривні (а.с.1). Предявлений позов задоволений. Водночас, враховуючи, що розгляд справи по суті не здійснювався, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків сплаченого ним судового збору, що становить 881 гривень, а також стягнути з [PERSON] на користь позивача витрати на оплату судового збору у розмірі 881 гривень. На підставі викладеного та

Outcome: approved