Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-07 00:00:00

В квітні 2014 року Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Києві (Позивач) звернулось до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві (Відповідач), третя особа: Приватне підприємство «Ремонтно-виробниче підприємство №1» про скасування актів (а.с.1-4. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Маліновської В.М. від 10.04.2014р. відмовлено у відкритті провадження у вказаній цивільній справі, оскільки така справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (а.с.6-7). Не погоджуючись з ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10.04.2014р. Позивач звернувся з апеляційною скаргою (а.с.37-39) до Апеляційного суду м. Києва, який своєю ухвалою від 08.07.2014р. скасував ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 10.04.2014р. і передав питання на новий розгляд до того ж суду першої інстанції (а.с.68-70). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.08.2014р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судовому засіданні (а.с.72). В судовому засіданні 10.11.2014р. протокольною ухвалою було задоволено клопотання Відповідача та залучено до участі у справі [PERSON]. Свої позовні вимоги Позивач обґрунтовує тим, що 04.09.2013р. о 15 год. 30 хв. електромеханік з ліфтів ПП «Ремонтно-виробниче підприємство №1» [PERSON] приступив до виконання своїх трудових обов'язків і знаходився в кімнаті для обслуговуючого персоналу на території ДП «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» по вул. Дегтярівська, 38-44. О 15 год. 42 хв. його викликав майстер ДП [PERSON] до монтажників з ліфтів ПП «СРБК «Портал» на першу поверхову площадку будівлі формного корпусу, де знаходяться ліфти для з'ясування питань, які виникли у монтажників ПП «СРБК «Портал». Подібні питання і виникли були і раніше, і носили, в основному організаційно-консультативний характер стосовно розміщення комунікацій, вимикачів і т.п. Біля шахти ліфтів електромеханік з ліфтів ПП «СРБК «Портал» [PERSON], який знаходився в шахті ліфта попросив його піднятися на 2-й поверх для надання допомоги, що останній і зробив. На площадці 2-й електромеханік з ліфтів ПП «СРБК «Портал» [PERSON] показав [PERSON] як керувати електроталлю, а сам спустився на 1-шу площадку. Для зручності [PERSON] опустився на коліна безпосередньо біля металевих кутників, на яких була підвішена електротраль. З 1-ї площадки електромеханіки подавали команди [PERSON] щодо управління нею, самі витягували балку на 1-шу поверхову площадку з шахти ліфту. Коли вони витягли балку з шахти і положили її на візок, через декілька секунд [PERSON] впав в шахту ліфту. Як він пояснив, конструкція на якій була закріплена електротраль посунулась, що призвело до різкої зміни його положення, втрати рівноваги та падіння в шахту ліфта. [PERSON] терміново піднялись на 2-й поверх, розібрали конструкцію та спустили її на 1-й поверх, боячись можливого падіння при наданні допомоги потерпілому. Каретою швидкої допомоги він був доставлений до КМКЛ № 17 у результаті отриманих тяжких травм. 11.12.2013р. була утворена комісія з додаткового розслідування нещасного випадку, яка прийшла до висновку, що даний нещасний випадок пов'язаний з виробництвом. З цим висновком не погодились окремі члени комісії - [PERSON] та [PERSON], про що склали окремі думки до акту Н-5. Так, [PERSON], зокрема, зазначив, що [PERSON] перебував на 2-му поверсі та управляв траллю, при цьому втратив рівновагу та впав з висоти 6м, але при цьому не виконував своїх трудових обов'язків чи завдань роботодавця, а самовільно надавав допомогу іншим працівникам з іншого підприємства, тому його дії не підпадають під дію п.п.1, 2 п. 15 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків та професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого Постановою КМУ від 30.11.2011р. № 1232. Член комісії [PERSON] зазначає, що [PERSON] самовільно покинув робоче місце, чим порушив вимоги трудової дисципліни, а саме: виконував роботи, що йому не були доручені, які згідно медичного висновку не були йому дозволені, а тому [PERSON] вважає цей нещасний випадок не пов'язаним з виробництвом і звертає увагу , що [PERSON] одужав, звільнився за власним бажанням та працює в іншому підприємстві. Враховуючи викладене, Позивач просив скасувати Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-5 від 07.02.2014р., що стався з [PERSON] та Акт про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 від 07.02.2014р. Відповідач надав свої заперечення проти позову (а.с.88-89), в яких зазначив, що комісією із спеціального розслідування було встановлено, що потерпілий перебував на території підприємства для виконання трудових обов'язків, нещасний випадок стався в робочий час і те, що постраждалий діяв не в особистих цілях, а надаючи тимчасову допомогу в демонтажі ліфту. Крім того, комісією враховані вимоги п.16 «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», де встановлено вичерпний перелік обставин, за якими нещасні випадки не визнаються такими, що пов'язані з виробництвом. Таким чином комісія зробила свої висновки, виходячи із зібраних доказів та правових норм передбачених зазначеним порядком. В судовому засіданні 08.12.2014р. представник Позивача - Васильківська Н.І. пояснила, що згідно довідки [PERSON] мав працювати не на висоті, а на момент нещасного випадку він виконував роботу на користь іншого підприємства. Представник Позивача та представник третьої особи - ПП «Ремонтно-виробниче підприємство №1» - Баранов О.М. позов підтримали та просили його задовольнити. Представник Відповідача - Свистун І.І. в судовому засіданні проти позову заперечив та просив відмовити в його задоволенні. Третя особа - [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що в день нещасного випадку його попросив допомогти майстер Комбінат України, водночас, ліфт біля якого знаходився [PERSON] та в шахту якого впав не знаходився у нього в обслуговуванні. Проти позову заперечив та просив відмовити в його задоволенні. Суд, заслухавши пояснення сторін по справі, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно наказу Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві від 06.09.2013р. № 189-Т утворено комісію зі спеціального розслідування за фактом нещасного випадку, що стався 04.09.2013р. о 15 год. 50 хв. на території приватного підприємства «ремонтно-виробниче підприємство № 1» внаслідок якого електромеханік з ліфтів [PERSON] отримав тяжкі травми. Згідно Акту проведеного спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-5, затвердженого Начальником територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві Ю.Г. Бобер 07.02.2014р. (а.с.13-26), встановлено, що 04.09.2013р. о 15 год. 30 хв. електромеханік з ліфтів ПП «Ремонтно-виробниче підприємство №1» [PERSON] приступив до виконання своїх функціональних обов'язків і знаходився в кімнаті для обслуговуючого персоналу на території ДП «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних паперів» по вул. Дегтярівська, 38-44. О 15 год. 42 хв. по внутрішньому зв'язку [PERSON] зателефонував майстер РМЦ ДП «ПК «Україна» [PERSON] сказав, щоб він підійшов до монтажників з ліфтів ПП «СРБК «Портал» на першу поверхову площадку будівлі формного корпусу, де знаходиться ліфти для з'ясування питань, які виникли у монтажників ПП «СРБК «Портал». Подібні виклик були і раніше, в основному організаційно-консультативного характеру стосовно розміщення комунікацій, вимикачів і т.п., так як шахта і машинне приміщення ліфта, який знаходиться на обслуговуванні ПП «РВП № 1» та ліфта, якому проводиться демонтаж - загальні. Коли [PERSON] підійшов до шахти ліфтів першого поверху, електромеханік з ліфтів ПП «СРБК «Портал» [PERSON] знаходився в шахті ліфта. Нижня балка кабіни була підвішена на гак. [PERSON] попросив [PERSON] піднятися на другий поверх для надання допомоги. Електромеханік ПП «РВП № 1», скориставшись сусіднім ліфтом, піднявся на другу поверхову площадку. На площадці знаходився електромеханік з ліфтів ПП «СРБК «Портал» [PERSON], він показав [PERSON] як керувати електроталлю, а сам спустився на першу площадку. Для підіймання балки в шахті ліфта була встановлена наступна конструкція: два металеві кутники розміром 50*50 мм та довжиною 2430 мм, складені в квадрат і просунуті в петлі електроталі. Один кінець кутників лежав на поверховій площадці, а інший кінець на кутниках, які в свою чергу лежали на кронштейнах кріплення напрямних в шахті ліфта. Керування електроталлю здійснювалось за допомогою виносного пульта керування, довжина ланцюга з'єднання становила 1,4 м. Для зручності отримання команд від електромеханіків ПП «СРБК «Портал» та керування електротельфером [PERSON] опустився на коліна, безпосередньо біля металевих кутників, на яких була підвішена електроталь. З першої поверхової площадки електромеханіки подавали команди [PERSON] щодо управління електроталлю, а самі витягували балку на першу поверхову площадку з шахти ліфту. Коли вони витягли балку з шахти і положили її на візок через декілька секунд [PERSON] впав в шахту ліфта. З показань [PERSON] конструкція, на якій була закріплена електроталь посунулася, що призвело до різкої зміни його положення, втрати рівноваги та падіння в шахту ліфта. Потерпілий каретою швидкої медичної допомоги був доставлений до Київської міської клінічної лікарні № 17. По даному нещасному випадку складено акт № 1 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом від 07.02.2014р. за формою Н-1, затверджений Начальником територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві Ю.Г. Бобер 07.02.2014р. (а.с.29-36). Згідно Актів за формою Н-5 та Н-1 серед причин настання нещасного випадку зазначені наступні: Основна технічна: відсутність проектної документації на експлуатацію машин, а саме: відсутній проект на установлення та роботу електричної талі при проведенні робіт з демонтажу ліфта Порушення п.7.5.15 НПАОП 0.00-1.01-07 Правил будови та безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів, п.6.1.4. НПАОП 0.00-1.30-01 Правил безпечної роботи з інструментами та пристроями; супутні організаційні, а саме: 1. Виконання робіт з відключеними, несправними засобами колективного захисту - відсутність захисного інвентарного огородження робочого місця, розташованого на висоті більше 1,3 м і ближче 2 м до перепаду по висоті. Порушення п.п.1.5., п.1.15 НПАОП 0.00-1.15-07 Правил охорони праці під час виконання робіт на висоті; 2. Невиконання вимог інструкції з охорони праці - виконання роботи без дотримання інструктажу при виникненні необхідності виконання робіт не визначених інструкцією з охорони праці. Порушення п. 1 «Інструкції по охороні праці № 1», затверджені наказом Директора ПП «Ремонтно-виробниче підприємство № 1» № 04-ОП від 03.01.2013р. 3. Незадовільне функціонування системи управління охороною праці ПП «РВП №1», а саме: не належний контроль за додержанням вимог інструкції з охорони праці електромеханіком з ліфтів ПП «РВП№1» [PERSON] Порушення ст. 13 Закону України «Про охорону праці» ЗУ № 2694. Разом з тим, двоє з шести членів комісії зі спеціального розслідування нещасного випадку ([PERSON], [PERSON].) висловили окрему думку щодо незгоди зі змістом акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку, у яких вказані члени комісії висловили незгоду з віднесенням вказаного нещасного випадку до таких, що пов'язані з виробництвом, оскільки, відповідно до окремої думки члена комісії - [PERSON] під час ознайомлення з документами, наданими комісії, з'ясовано наступне: ПП «РВП№1» укладено договір № 2 від 09.01.2013р. про технічне обслуговування та ремонт ліфтів з ДП «Поліграфічний комбінат «Україна», водночас між ДП «ПК «Україна» та ПП «СРБК «Портал» було укладено договір, за яким останній зобов'язується виконати роботи з демонтажу трьох старих ліфтів по вул. Дехтярівській 38-44 в Шевченківському районі м. Києва. Разом з тим, [PERSON] виконував роботи по демонтажу ліфту з використання електричної талі, що не відповідає укладеному договору з ПП «Порталом», [PERSON] не укладав трудову угоду, відповідно не був в трудових відносинах з приводу демонтажу ліфтів, зокрема, в його обов'язки входило обслуговування і ремонт ліфтів ДП «ПК «Україна», а не демонтаж (а.с.27). Член спеціальної комісії - [PERSON] в своїй окремій думці до Акту зазначив, що нещасний випадок з [PERSON] стався через порушення трудової дисципліни, а саме: виконання роботи, що йому не була доручена, виконання роботи, яка згідно медичного висновку не була йому дозволена, не дбання про особисту безпеку під час виконання робіт, а тому зазначений нещасний випадок не є таким, що пов'язаний з виробництвом (а.с.28). Як зазначалось раніше, [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що ліфт, демонтаж якого він допомагав робити працівникам іншого підприємства, не знаходився в його обслуговуванні. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначає Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.11 р. №1232 (далі - Порядок). Розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, ... які призвели до... настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків (ст. 7); Спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; випадки смерті працівників на підприємстві. Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держгірпромнагляду або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми (п. 36). Згідно п. 8 Порядку спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, утвореною територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку. Відповідно до п. 42 Порядку спеціальна комісія зобов'язана: 1) обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку; 2) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 3) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 4) вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); 5) з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; 6) визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; 7) установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 8) зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім'ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз'яснення їх прав у зв'язку з настанням нещасного випадку. За рішенням спеціальної комісії у разі необхідності проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи, у тому числі судово-медичної експертизи, для встановлення причин нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам органом, який утворив спеціальну комісію, утворюється експертна комісія із залученням до її роботи спеціалістів науково-дослідних, проектно-конструкторських, експертних та інших організацій, органів виконавчої влади, а також незалежних експертів. Після ознайомлення з необхідними матеріалами, обстеження місця, де стався нещасний випадок, та проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи експертна комісія складає висновок, в якому стисло викладає обставини, зазначає причини нещасного випадку, допущені порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, а також заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам (п. 43 Порядку). За результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід'ємною частиною (п. 47 Порядку). Відповідно до п. 15 Порядку до обставин, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є, 1) виконання потерпілим трудових (посадових) обов'язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; 2) перебування на робочому місці, на території підприємства* або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу; 3) підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення; 4) виконання завдань відповідно до розпорядження роботодавця в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні; 5) проїзд на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підприємству, або іншому транспортному засобі, наданому роботодавцем відповідно до укладеного договору; 6) використання власного транспортного засобу в інтересах підприємства з дозволу або за письмовим дорученням роботодавця чи безпосереднього керівника робіт; 7) виконання дій в інтересах підприємства, на якому працює потерпілий, тобто дій, які не належать до його трудових (посадових) обов'язків, зокрема із запобігання виникненню аварій або рятування людей та майна підприємства, будь-які дії за дорученням роботодавця; участь у спортивних змаганнях, інших масових заходах та акціях, які проводяться підприємством самостійно або за рішенням органів управління за наявності відповідного розпорядження роботодавця; 8) ліквідація наслідків аварії, надзвичайної ситуації техногенного або природного характеру на виробничих об'єктах і транспортних засобах, що використовуються підприємством; 9) надання підприємством шефської (благодійної) допомоги іншим підприємствам, установам, організаціям за наявності відповідного рішення роботодавця; 10) перебування потерпілого у транспортному засобі або на його стоянці, на території вахтового селища, у тому числі під час змінного відпочинку, якщо настання нещасного випадку пов'язане з виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків або з впливом на нього небезпечних чи шкідливих виробничих факторів чи середовища; 11) прямування потерпілого до об'єкта (між об'єктами) обслуговування за затвердженим маршрутом або до будь-якого об'єкта за дорученням роботодавця; 12) прямування потерпілого до місця чи з місця відрядження згідно з установленим завданням, у тому числі на транспортному засобі будь-якого виду та форми власності; 13) раптова серцева смерть потерпілого внаслідок гострої серцево-судинної недостатності під час перебування на підземних роботах (видобування корисних копалин, будівництво, реконструкція, технічне переоснащення і капітальний ремонт шахт, рудників, копалень, метрополітенів, підземних каналів, тунелів та інших підземних споруд, проведення геологорозвідувальних робіт під землею) або після підйому потерпілого на поверхню з даною ознакою, що підтверджено медичним висновком; 14) скоєння самогубства працівником плавскладу на суднах морського, річкового та рибопромислового флоту в разі перевищення обумовленого колективним договором строку перебування у рейсі або його смерті під час перебування у рейсі внаслідок впливу психофізіологічних, небезпечних чи шкідливих виробничих факторів; 15) оголошення потерпілого померлим унаслідок його зникнення, пов'язаного з нещасним випадком під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків; 16) заподіяння тілесних ушкоджень іншою особою або вбивство потерпілого під час виконання чи у зв'язку з виконанням ним трудових (посадових) обов'язків або дій в інтересах підприємства незалежно від початку досудового розслідування, крім випадків з'ясування потерпілим та іншою особою особистих стосунків невиробничого характеру, що підтверджено висновком компетентних органів; 17) одержання потерпілим травми або інших ушкоджень внаслідок погіршення стану його здоров'я, яке сталося під впливом небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових (посадових) обов'язків, що підтверджено медичним висновком; 18) раптове погіршення стану здоров'я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов'язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком**, або якщо потерпілий не пройшов обов'язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку; 19) перебування потерпілого на території підприємства або в іншому місці роботи під час перерви для відпочинку та харчування, яка встановлюється згідно з правилами внутрішнього трудового розпорядку підприємства, технологічної перерви, а також під час перебування на території підприємства у зв'язку з проведенням виробничої наради, одержанням заробітної плати, проходженням обов'язкового медичного огляду тощо або проведенням з дозволу чи за ініціативою роботодавця професійних та кваліфікаційних конкурсів, спортивних змагань та тренувань чи заходів, передбачених колективним договором, якщо настання нещасного випадку пов'язано з впливом небезпечних чи шкідливих виробничих факторів, що підтверджено медичним висновком. Згідно п. 16 зазначеного Порядку визначено перебування за місцем постійного проживання на території польових і вахтових селищ; використання в особистих цілях без відома роботодавця транспортних засобів, устаткування, інструментів, матеріалів тощо, які належать або використовуються підприємством (крім випадків, що сталися внаслідок їх несправності, що підтверджено відповідними висновками); погіршення стану здоров'я внаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також їх дії (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо), що підтверджено відповідним медичним висновком, якщо це не пов'язано із застосуванням таких речовин у виробничому процесі чи порушенням вимог щодо їх зберігання і транспортування, або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп'яніння, до настання нещасного випадку був відсторонений від роботи відповідно до вимог правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства або колективного договору; алкогольне, токсичне чи наркотичне сп'яніння, не зумовлене виробничим процесом, що стало основною причиною нещасного випадку за відсутності технічних та організаційних причин його настання, що підтверджено відповідним медичним висновком; вчинення кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; природна смерть, смерть від загального захворювання або самогубство (крім випадків, зазначених у пункті 15 цього Порядку), що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження, - є обставинами, за якими нещасний випадок не визнається таким, що пов'язаний з виробництвом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до положень ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, оскільки в судовому засіданні було встановлено, що обставини за яких стався 04.09.2013р. нещасний випадок з [PERSON], не передбачені п.15 Порядку, тобто не є такими, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, суд дійшов висновку, що нещасний випадок, який стався із [PERSON], що призвів до тяжких травм останнього, не можна вважати таким, що пов'язаний з виробництвом, а тому Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-5, затверджений 07 лютого 2014р., що стався з [PERSON] та Акт про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом за формою Н-1, затверджений 07 лютого 2014р. - підлягають скасуванню. Згідно зі ст. 88 ЦПК України та з урахуванням мінімальної ставки судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з Відповідача підлягає стягненню судовий збір в дохід держави в розмірі 243,60 грн. Враховуючи наведене, на підставі Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.11 р. №12312, та

Outcome: approved