Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-08 00:00:00

В мотивуванні позовних вимог позивач вказав, позивач працює на посаді начальника пасажирського поїзда. 24 травня 2016 р. в.о. начальника виробничого підрозділу «Харківська вагонна дільниця» регіональної філії «Південна залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» [PERSON] було видано наказ № 156/ДЗ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника пасажирського поїзда [PERSON]» відповідно до якого позивачу було оголошено догану згідно з п.1 ст.147 КЗпП України, за порушення посадових обов'язків, а саме п.1.3., п.1.4., п.4.7. «Інструкції начальнику пасажирського поїзда» (далі Інструкція) та п.2 телеграми від 06.01.2016 № Л-05/39, що виразилось у послабленні контролю за виконанням провідниками вагонів безквиткових пасажирів. Із тексту наказу вбачається, що підставами для його винесення стали результати перевірки поїзда N 82 сполученням «Новоолексіївка - Харків», бригаду якого очолював [PERSON], проведеної 18.04.2016 року на дільниці Лозова - Харків працівниками НКРС ДРС. В наказі зазначено, що за результатами перевірки у рейсовому журналі перевіряючими були зроблені записи про наступне: - вагон N5/14555 - провідник [PERSON], допущено перевезення семи безквиткових пасажирів, провідник та пасажири від пояснення відмовились; - вагон N15/27706 - черговий провідник [PERSON], допущено провезення чотирьох безквиткових пасажирів, від станції Лозова до станціі Харків - Пасажирський, - вагон N 13/10197 - черговий провідник [PERSON], допустила провезення чотирьох безквиткових пасажирів, від станції Лозова до станції Харків. Вищевикладені факти в наказі розцінені як дисциплінарний проступок [PERSON] та привід до притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Вважаю, що зазначений наказ є незаконним та необгрунтованими, в зв'язку з чим підлягає скасуванню . Тому позивач вимагає: - поновити строк для звернення до суду за захистом прав; - визнати незаконним та скасувати наказ № 156/ДЗ від 24 травня 2016 р. в.о. начальника виробничого підрозділу «Харківська вагонна дільниця» регіональної філії «Південна залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» [PERSON] «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника пасажирського поїзда [PERSON]». Відповідач в наданих запереченнях суду позовні вимоги не визнав з наступних підстав: [PERSON] працює на посаді начальника пасажирського поїзда. 18.04.2016 року на дільниці Лозова - Харків працівниками НКРС ДРС був перевірений поїзд №82 сполученням «Новоолексіївка - Харків». Згідно з записом, зробленим перевіряючими в рейсовому журналі, під час перевірки виявлено: - вагон №10/14555 - провідник [PERSON], допущено перевезення семи безквиткових пасажирів, провідник та пасажири від пояснення відмовилися; - вагон №15/27706 - черговий провідник [PERSON], допущено провезення чотирьох безквиткових пасажирів, від станції Лозова до станції Харків - Пасажирський; - вагон №13/10197 - черговий провідник [PERSON], допущено перевезення чотирьох безквиткових пасажирів, від станції Лозова до станції Харків. Керував роботою поїзної бригади начальник поїзда [PERSON], який у своєму письмовому поясненні від 18.04.2016 року повідомив, що 14.04.2016 року перед відправленням в рейс майстер резерву провідників проводив інструктаж щодо заборони провезення безквиткових пасажирів та надлишкової ручної поклажі, потім перед відправленням [PERSON] ще раз поїзній бригаді був проведений інструктаж. в пункті оберту також був проведений інструктаж щодо заборони провезення безквиткових пасажирів та надлишкової ручної поклажі. Як повідомив [PERSON] під час обходу поїзду згідно з графіком по станції Мелітополь він здійснював контроль за висадкою та посадкою пасажирів, а потім ним були перевірені всі вагони, зауважень в роботі поїзної бригади не було. Згідно з графіком послідуючий обхід він повинен був провести о 04 годині 30 хвилин, після станції Краснопавлівка, але по станції Лозова здійснили посадку перевіряючі в кількості 6 осіб (прибуття на станцію Лозова о 03 годині 48 хвилин). Також [PERSON] повідомив, що після відправлення поїзду він надав перевіряючим поїзду документацію, після перевірки якої він разом з трьома перевіряючими пішов перевіряти вагони №12, 13, 14, 15, 18, а інші пішли перевіряти вагони №10 та №9 і причіпну групу вагонів Полтавської вагонної дільниці. Після перевірки вагонів №12, 13, 14, 15, 18 [PERSON] пішов в вагони №9 та №10, але перевіряючих там вже не було, вони пішли на причіпну групу вагонів №1, 2, 3, 4, 5. Начальник поїзда [PERSON] також повідомив, що після перевірки причіпної групи вагонів він разом з перевіряючими повернувся на штабний вагон, де ними в рейсовому журналі був зроблений запис і йому були надані копії двох актів. Про те, що нібито на вагоні №10 були безквиткові пасажири йому ніхто не повідомив, безквиткові пасажири пред'явлені не були, рейсовий журнал ним був підписаний без обмовок, так як він не прочитав запис щодо вагону №10. Акти форми ЛУ-4 щодо наявності безквиткових пасажирів у вагонах №№13 та 15 також були підписані начальником поїзда [PERSON] без обмовок, отже він погодився з цими актами та не мав заперечень, викладені факти не спростовані. Відповідно до п.1.3 «Інструкції начальнику пасажирського поїзда» начальник поїзда повинен здійснювати контроль за роботою поїзної бригади, дотриманням трудової дисципліни і виконанням посадових обов'язків. Відповідно до п.4.7 «Інструкції начальнику пасажирського поїзда» на шляху прямування начальник поїзда повинен контролювати виконання провідниками вагонів своїх службових обов'язків згідно з Інструкцією провіднику пасажирського вагону №ЦЛ-0038, правильність заповнення бланків ЛУ-72 у кожному вагоні. Відповідно до п.1.4 «Інструкції начальнику пасажирського поїзда» начальник поїзда в межах свої посадових обов'язків повинен знати і виконувати постанови, розпорядження, інші нормативні-методичні матеріали, що пов'язані з обслуговуванням пасажирів. Крім функції контролю за роботою поїзної бригади на начальника поїзда, як на керівника бригади, покладається і відповідальність в разі виявлення у поїзді фактів порушень членами поїзної бригади. А саме, за порушення членами поїзної бригади (у т.ч. причіпних вагонів) чинних нормативно-правових актів з охорони праці, протипожежної безпеки, трудової дисципліни та службових обов'язків (перевезення одного і більше безквиткових пасажирів, допущення до посадки та перевезення в міжнародному залізничному сполученні пасажирів без наявності належним чином оформлених документів, необхідних для виїзду до держави прямування, транзиту, порушення митних і прикордонних правил перевезення, прийняття та спроба перевезення в пасажирських вагонах будь-яких відправлень (експрес-передач) з порушенням вимог інструкції з надання таких послуг, перевезення, спроба перевезення надлишкової поклажі). Відповідно до п.2 телеграми за підписом головного інженера служби пасажирських перевезень від 06.01.2016 р. №Л-05-10/39, начальники пасажирських поїздів №81/82 «Харків - Новоолексіївка» та №20/19 «Харків - Москва» несуть дисциплінарну відповідальність за допущені порушення членами поїзної бригади Харківського резерву провідників і причіпних груп вагонів Полтавського, Кременчуцького та Сумського резерву провідників, виявлені під час рейсу під їх керівництвом. Таким чином, було встановлено, що своїми діями начальник пасажирського поїзду [PERSON] порушив вимоги п.п.1.3, 1.4, 4.7 «Інструкції начальнику пасажирського поїзда» та, відповідно до п.10.4 «Інструкції начальнику пасажирського поїзда» та п.2 телеграми №Л-05-10/39 від 06.01.2016 p., несе дисциплінарну відповідальність за порушення членами поїзної бригади (у т.ч. причіпних вагонів) трудової дисципліни та службових обов'язків (перевезення одного і більше безквиткових пасажирів). Згідно з ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано один із заходів стягнення: догана або звільнення. За допущені порушення начальник поїзда [PERSON] був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани відповідно до наказу від 24.05.2016р. №156/Д3, з даним наказом був ознайомлений під підпис 25.05.2016p., отже вимоги ст.ст.147-149 КЗпП України роботодавцем дотримані у повному обсязі. Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника пасажирського поїзда [PERSON] №156/Д3 виданий 24.05.2016 року. [PERSON] був ознайомлений з даним наказом 25.05.2016 року під підпис. Обмовок або зауважень щодо незгоди із зазначеним наказом Позивач не висловив, до комісії з трудових спорів, що утворена на Харківській вагонній дільниці, щодо оскарження вищевказаного наказу не звертався. Позивач звернувся до суду через 4 місяця та 7 днів - лише 03.10.2016 року - тобто з порушенням вимог ст.233 КЗпП України. На підставі вищевикладеного вважаю, що Позивачем пропущений строк звернення до суду, оскільки вимоги щодо вирішення трудового спору обмежені чинним законодавством трьохмісячним строком. Представник позивача в судовому засідання на позові наполягав, в поясненні вказав обставини викладені в мотивуванні позовних вимог. Представник позивача позовні вимоги не визнав. В поясненні озвучив письмові заперечення надані суду. Дослідивши та оцінивши в сукупності докази матеріалів справи, судом встановлені наступні факти та обставини: Як зазначено в ст.10, 11 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Позивач, [PERSON], з 26 березня 1987 року та по цей час працює на посаді начальника пасажирського поїзда, що визнає відповідач, а тому вказані обставини не підлягають доказуванню. 24 травня 2016 р. в.о. начальника виробничого підрозділу «Харківська вагонна дільниця» регіональної філії «Південна залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» [PERSON] було видано наказ № 156/ДЗ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника пасажирського поїзда [PERSON]» відповідно до якого позивачу було оголошено догану згідно з п.1 ст.147 КЗпП України, за порушення посадових обов'язків, а саме п.1.3., п.1.4., п.4.7. «Інструкції начальнику пасажирського поїзда» (далі Інструкція) та п.2 телеграми від 06.01.2016 № ЛI-05/39, що виразилось у послабленні контролю за виконанням провідниками вагонів безквиткових пасажирів. За текстом наказу вбачається, що підставами для його винесення стали результати перевірки поїзда N 82 сполученням «Новоолексіївка - Харків», бригаду якого очолював [PERSON], проведеної 18.04.2016 року на дільниці Лозова - Харків працівниками НКРС ДРС. В наказі зазначено, що за результатами перевірки у рейсовому журналі перевіряючими були зроблені записи про наступне: - вагон N5/14555 - провідник [PERSON], допущено перевезення семи безквиткових пасажирів, провідник та пасажири від пояснення відмовились; - вагон N15/27706 - черговий провідник [PERSON], допущено провезення чотирьох безквиткових пасажирів, від станції Лозова до станціі Харків - Пасажирський; - вагон N 13/10197 - черговий провідник [PERSON], допустила провезення чотирьох безквиткових пасажирів, від станції Лозова до станції Харків. Вищевикладені факти в наказі розцінені як дисциплінарний проступок [PERSON] та привід до притягнення його до дисциплінарної відповідальності. У приписах п.1.3 Інструкції, визначено, що начальник поїзда зобов'язаний здійснювати контроль за роботою поїзної бригади, нетриманням трудової дисципліни і виконанням посадових обов'язків, проводити зокрема у разі відсутності інструктора поїзних бригад інструктаж з охорони праці, виробничої санітарії і пожежної безпеки, забезпечувати стабільну роботу поїзного радіопункту згідно з розкладом роботи, організовувати своєчасну посадку і висадку пасажирів, контролювати під час обходу вагонів поїзда правильне розміщення у поїзді пасажирів згідно з проїзними документами. У пункті 1.4 Інструкції передбачено зобов'язання начальника поїзда які полягають у тому, що в межах своїх посадових обов'язків він повинен знати та виконувати вимоги низки нормативно-правових актів та міститься перелік цих актів. Пунктом 4.7 Інструкції на начальника поїзду покладається зобов'язання перевіряти під час обходу у тому числі виконання провідниками вагонів своїх службових обов'язків згідно з Інструкцією провіднику пасажирського вагона № ЦЛ-0038, затвердженої наказом Укрзалізниці 01.09.2003 № 234-Ц...; Аналіз приписів Інструкції свідчить, що однією із функцій начальника поїзда є здійснення контролю за роботою поїздної бригади, при цьому, у розумінні Інструкції, контроль начальником поїзда здійснюється у чітко визначений спосіб - шляхом вчинення конкретних, визначених Інструкцією дій, таких як інструктажі провідників, співбесіди з членами поїздної бригади, обхід поїзду під час руху. При цьому, контроль за правильним розміщенням пасажирів відповідно до проїздних документів начальник поїзда, як зазначено у п.1.3 Інструкції, здійснює саме під час обходу поїзду. Обхід вагонів під час руху, як один із способів здійснення контролю, начальник поїзду, згідно п.4.6 Інструкції, проводить не довільно а у відповідності з Технологічним процесом, затвердженим підприємством. Приписами п.4.3 Інструкції визначено, що під час посадки пасажирів начальник поїзда повинен знаходитись у штабному вагоні або біля нього. У поїзді № 82 під час його перевірки діяв затверджений графік обходу вагонів начальником поїзда, під час руху, згідно якого обхід здійснюється два рази, перший раз: з 22.50 по 00.50, а другий з 04.30 по 05.30. Статтею 142 КЗпП України визначено, трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) на основі типових правил. Згідно із ст. 147 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються до працівників за порушення трудової дисципліни. Статтею 148 КЗпП України визначено, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Статтею 149 КЗпП України визначено, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. З аналізу вказаних норм закону встановлени, що підставою відповідальності може бути наявність вини в діях особи при неналежному виконання своїх обов'язків встановленими відповідними інструкціями. В оскаржуваному наказі зазначено, що перевірка проводилась на дільниці Лозова-Харків та відповідно перевіряючі зайшли до поїзда на станції Лозова-Пас куди згідно розкладу руху він прибув о 03 год. 48 хв., тобто через 2 год. 23 хв. після завершення першого обходу вагонів начальника поїзда і за 1 год. 42 хв. до початку другого обходу. Будь яких даних, які б свідчили про те, що безквиткові пасажири, що були виявлені під час перевірки, здійснили посадку у поїзд до того, як позивач здійснював перший обхід у період з 22.50-00.50 год і відповідно, що перевезення цих пасажирів стало наслідком неналежного виконання ним своїх службових обов'язків під час обходу вагонів, матеріали перевірки не містять. Навпроти, в наказі вказано, що безквиткові пасажири здійснили посадку саме на станції Лозова-Пас, одночасно із перевіряючими, а отже позивач об'єктивно не мав можливості вжити заходів щодо недопущення зазначеного порушення вчиненого провідниками вагоні. Отже, дії позивача відповідали вимогам та положенням інструкцій, щодо обов'язку начальника поїзду. Що стосується висновків про порушення позивачем п.2 телеграми від 06.01.2016 № Л-05/39B за підписом головного інженера служби пасажирських перевезень, то в цій телеграмі констатується лише, що начальники пасажирських поїздів №81/82 «Харків-Новоалексіївка» та № 20/19 «Харків-Москва» несуть відповідальність за допущені порушення членами поїздної бригади Харківського резерву провідників і причіпних груп загонів Полтавського, Кременчуцького та Сумського резерву провідників, виявлені під час рейсу під їх керівництвом. Будь яких службових обов'язків чи завдань ця телеграма на позивача не покладає, а отже позивач не міг її порушити. Посилання в мотивувальній частині оскаржуваного наказу, на п.10.4 Інструкції де вказано що начальник проїзда несе відповідальність за порушення членами поїздної бригади (у т.ч. причіпних вагонів) трудової дисципліни та службових обов'язків (перевезення одного і більше безквиткових пасажирів), як на правову підставу притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є необгрунтованим, оскільки положення пункту 10.4 Інструкції слід розглядати у безпосередньому взаємозв'язку із пунктом 10.2 Інструкції, де вказано, що начальник поїзда несе дисциплінарну та адміністративну відповідальність за порушення трудової дисципліни та посадових обов'язків згідно із законодавством про працю та Положенням про дисципліну за наступному пунктами, в яких викладені конкретні дії чи бездіяльність начальника поїзда, за які він має нести відповідальність, а серед цих пунктів є пункт 10.4. Вимогами ст.61 Конституції України передбачає, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Таким чином, притягнення до дисциплінарної відповідальності особи, яка є керівником працівника, що скоїв дисциплінарний проступок, без встановлення фактів порушення цією особою своїй службових обов'язків та її вини у вчиненні підлеглим дисциплінарного проступку тільки лише за те, що вона є керівником порушника, суперечить зазначеній конституційній нормі щодо індивідуального характеру юридичної відповідальності. Таким чином, правова позиція відповідача є хибною. Враховуючи вимоги ст..244 КЗпП України, з урахуванням суд вважає, правові обґрунтування, щодо звернення до неналежного адресату з позовом про скасування наказу, є підставою для поновлення строку позовної давності.

Outcome: approved