Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-10 00:00:00

В липні 2016 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що 21 вересня 2009 року померла її бабуся [PERSON], після смерті якої відкрилася спадщина на нерухоме майно. За домовленістю між родичами спадщину за законом мав прийняти її батько [PERSON], який 25 травня 2014 року раптово помер. Після його смерті було зясовано, що він заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері своєчасно не подав. Допускає, що це сталось по причині того, що він працював водієм-експедитором та за родом своєї діяльності тривалий час перебував в відрядженнях. Враховуючи, що спадщину після смерті [PERSON] ніхто не прийняв, а її батько [PERSON] пропустив законом встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, просила суд надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] як такий, що пропущений з поважних причин. В судовому засіданні представник позивачки позов підтримав та просив задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Новоселицького району в судове засідання не зявився, направивши до суду заяву, в якій позов визнав та просив розглянути справу у його відсутності. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не зявилися, однак від них надійшли заяви про те, що позов визнають та просять розглянути справу у їх відсутності. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог [PERSON], будучи належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не зявився без поважних для суду причин. Суд, вислухавши пояснення представника позивачки, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 21 вересня 2009 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії І-МИ № 070414 від 22 вересня 2009 року. Після її смерті відкрилася спадщина на майно спадкодавці, в тому числі на земельні ділянки, які розташовані на території Подвірнянської сільської ради Новоселицького району Чернівецької області. Спадщину після смерті [PERSON] ніхто не прийняв, що підтверджується довідками нотаріальних контор Новоселицького району про те, що спадкові справи після її смерті не відкривалися та довідкою [PERSON] сільської ради Новоселицького району № 606 від 26 травня 2016 року, з якої вбачається, що спадкодавець [PERSON] на час своєї смерті в домоволодінні по вул. Карла Маркса, № 08, яка перейменована на вул. Сонячну, № 08 в с. Подвірне Новоселицького району проживала сама. 25 травня 2014 року помер син спадкодавці [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії І-НМ № 189005 від 27 травня 2014 року. З свідоцтва про народження серії ІІІ НМ № 372867 від 22 жовтня 1988 року вбачається, що батьком позивачки був [PERSON], що свідчить про те, що вона є онучкою спадкодавці [PERSON]. Позивачка посилається на те, що за домовленістю між родичами спадщину за законом після смерті її бабусі мав прийняти її батько [PERSON], який 25 травня 2014 року раптово помер, не встигши подати заяву про прийняття спадщини. Вона, будучи спадкоємцем за законом 5 черги після смерті [PERSON], помилково вважала, що батько прийняв спадщину, оскільки фактично розпоряджався спадковим майном і дізналася про те, що батько не прийняв спадщину після смерті його матері тільки після смерті останнього, а тому також з поважних причин не подала заяву про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі. Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. У відповідності до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у пяту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З розяснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи, що позивачка помилково вважала, що спадщину після смерті її бабусі [PERSON] прийняв її батько [PERSON], оскільки він фактично вступив у володіння та користування спадковим майном, а тому сама також не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавці, із урахуванням того, що спадщину після смерті спадкодавці [PERSON] ніхто не прийняв, суд вважає, що вона з поважних причин не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тим самим пропустивши строк для її прийняття. За вказаних обставин, оцінивши у сукупності досліджені докази, суд приходить до висновку про доведеність фактів повідомлених позивачкою та підтверджених документами. На підставі ст.ст. 1268-1272 ЦК України, суд

Outcome: approved