Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-02 00:00:00

В квітні 2015р. позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідачів матеріальну шкоду в розмірі 24 905грн. та судові витрати по справі, посилаючись на те, що з квартири відповідачів відбулося залиття її квартири. Представник відповідачки [PERSON], не заперечуючи факту залиття, проти позову заперечує, посилаючись на те, що позивачка не надала доказів вини відповідачки у спричиненні шкоди, яку вона просить стягнути. Акт залиття складався без участі відповідачки, квартира не оглядалась, довідка форми 3 отримана з порушенням вимог закону. Розмір шкоди є завищеним та не відповідає дійсності. Відповідачі [PERSON], [PERSON] в судове засідання не з'явились повторно, про день слухання справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили, а тому суд вважає можливим слухати справу у їх відсутність. 3-тя особа Комунальне підприємство «Ремонтно-експлуатаційна організація № 6» в судове засідання не з'явився, про день слухання справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, а тому суд вважає можливим слухати справу у його відсутність. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Як встановлено в судовому засіданні, 2 липня 2014р. з квартири [ADDRESS], співвласниками якої згідно довідки форми 3 є відповідачі /ас 69/, відбулося залиття квартири № [NUMBER], належної позивачці та членам її сім?ї на підставі свідоцтва про право власності на житло від 18.01.1999р. /ас 49/, а саме: були залиті стіни та стеля коридору, кімнат, розетки, пошкоджені двері та коробка ванної кімнати. По факту залиття 11.07.2014р. працівниками КП «РЕО-6» складено акт, відповідно до якого залиття сталося внаслідок халатного ставлення мешканців квартири № [NUMBER] до побутових приладів (потекла пральна машина) /ас 48/. Відповідно до Правил користування жилими приміщеннями, утримання будинку і прибудинкової території в Україні, обов'язок по догляду за обладнанням в квартирі покладений на її мешканців. Таке передбачено і ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року. Згідно до вимог ст. 10 ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду» та ст. 151 ЖК України власники житлових приміщень зобов?язані забезпечувати їх схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. За змістом ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка .завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Пленум Верховного Суду України у постанові від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз'яснив, що при розгляді таких справ, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі або майну громадянина відшкодовується у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином відповідачі, як співвласники квартири, з якої відбулося залиття, викликане несправністю побутового обладнання у їх квартирі, є відповідальними за спричинення цим шкоди. Вартість ремонтних робіт та матеріалів, необхідних для усунення наслідків залиття [ADDRESS], згідно висновку ТОВ «Агентство експертної оцінки» станом на 2.10.2014р. складає 23 705грн., вартість робіт по проведенню експертної оцінки складає 1200грн. /ас 5-66/. Посилання представника відповідачки на те, що розмір шкоди, зазначений в висновку, значно завищений суд вважає безпідставним, оскільки належних доказів на його спростування відповідачка не надала. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 2.12.2015р. за її клопотанням призначалась будівельно-технічна експертиза, яка відповідачкою оплачена не була, а тому суд вирішує справу на підставі наявних доказів. При цьому суд враховує і той факт, що наданий позивачкою висновок про вартість робіт і матеріалів, необхідних для усунення наслідків залиття належної їй квартири, ґрунтується на спеціальних пізнаннях, не суперечить іншим матеріалам справи, зокрема, акту КП «РЕО-6» від 11.07.2014р. в частині обсягу пошкоджень квартири, завданих залиттям. Таким чином, з відповідачів в рівних частках з кожного на користь позивачки підлягає стягненню матеріальна шкода, спричинена залиттям її квартири в розмірі 23 705грн. та вартість експертної оцінки в розмірі 1200грн. Посилання представника відповідачки на те, що відповідачі [PERSON], [PERSON] на час залиття в квартирі не проживали суд не приймає до уваги, оскільки відповідно до довідки форми 3 вказані особи є співвласниками квартири, з якої відбулося залиття, доказів того, що вказана інформація не відповідає дійсності матеріали справи не містять, а тому на них покладається обов'язок по догляду за обладнанням в квартирі та по відшкодуванню спричиненої його несправністю шкоди. Також суд вважає безпідставним твердження представника відповідачки [PERSON] про те, що позивачка має право вимагати стягнення шкоди лише відповідно до своєї частки власності у спільному майні, оскільки інші співвласники до суду не звернулись, а відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі, яка в даному випадку визначена висновком експерта в 23 705грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір. На підставі викладеного,

Outcome: approved