Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-05 00:00:00

В листопаді 2018 року ПАТ КБ «Запоріжжяобленерго» в особі структурного підрозділу Бердянський район електричних мереж звернулось до суду з позовом жо [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. В позові зазначено: у грудні 2015 року між відкритим акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго» в особі структурного підрозділу Бердянський район електричних мереж та [PERSON] було укладено Договір про користування електричною енергією №10151229 від 03.12.2015. Згідно п.8 вище вказаного Договору Споживач електричної енергії зобов`язується дотримуватися вимог нормативно-технічних документів, цього Договору та Правил Користування Електричною Енергією для Населення (далі - ПКЕЕН) та несе відповідальність за їх порушення (п.п. 8.1.). Однак, 01 жовтня 2017 року працівниками Бердянського РЕМ у абонента [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] було виявлено здійснення дій, що призвели до зміни показів приладу обліку електроенергії. Індикація на РК дисплеї «Еrror Radio». Факт втручання в роботу приладу підтверджується актом про порушення №00141611 від 01.10.2017, який було складено на місці виявлення порушення, згідно до абзацу «2» п. 53 ПККЕН. Вище вказаний Акт складено в присутності Відповідача, з актом ознайомлена, від підпису відмовилася. Рішенням комісії з розгляду актів, яке оформлено Протоколом №36 від 13.12.2017 Відповідача визнано причетним до виявленого порушення ПКЕЕН та визначено обсяг (3875 кВт*г) та вартість (6 373 грн. 05 коп.) не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПККЕН згідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за №782/12656 (далі - Методика). На комісії з розгляду акту Відповідач була присутня, від підпису відмовилась. Згідно до ст.1 Закону України «Про електроенергетику» електрична енергія є товарною продукцією. Відповідно до ст.1212 Цивільного Кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Згідно до ч.2 ст.1213 ЦКУ, у разі неможливості повернути потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість. Наявність заборгованості на момент подачі Позовної заяви підтверджується: актом про порушення ПКЕЕН, розрахунком по акту про порушення ПКЕЕН, протоколом засідання комісії з розгляду акту про порушення ПКЕЕН, договором про користування електричною енергією. На підставі вище наведеного, позивач просить стягнути з відповідача вартість не облікованої електричної енергії в розмірі 6373, 05 грн. Представник позивача Довгорук І.С. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх повністю. Відповідач подала до суду відзив на позовну заяву, у відзиві заперечувала проти позову у повному обсязі, в судовому засіданні представник відповідача підтримав заперечення проти позову, зазначив наступне: Позивач з відповідачем уклали договір на постачання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , від 03.12.2015. З того часу кожен рік представники позивача робили заміну лічильника, пояснюючи тим, що він прийшов у негідність. 01 жовтня 2017 року представниками позивача виявлено нібито порушення, але всі пломби на лічильнику не були порушені. Доводи позивача, які обґрунтовані на доказах, доданих до позовної заяви, а саме Акт №00141611, який складено 01.10.2017, та рішення комісії з розгляду актів, яке оформлено протоколом №36 від 13.12.2017, де відповідача визнано причетним до виявленого порушення ПКЕЕН та визначено обсяг (3875 кВт/г) та вартість (6373 грн. 05 коп.), не підтверджують вину відповідача. Твердження позивача, що на підставі ст.1 ЗУ «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року електроенергія є товаром, не знаходять свого підтвердження у зв`язку з тим, що даний Закон втратив чинність на підставі Закону №2019-VIII від 13.04.2017. Відповідно до п.53 Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше, ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Відповідно до доданих документів, комісія розглядала Акт 13.12.2017, а повідомлення №2179 від 05.12.2017 на комісію, яка відбудеться 13.12.2017 з порушенням термінів вказаних у даній статті. Крім того, Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії, на що позивач не надав доказів своєчасного повідомлення відповідача про розгляд Акту. Також п.53 встановлено, що Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку, протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. З моменту складання акту 01 жовтня 2017 року до 13 грудня 2017 року, коли він був розглянутий, пройшло 72 календарні дні, у зв`язку з чим позивач повинен був визнати даний Акт недійсним та скасувати його. Посилання позивача на Акт №237 від 19 жовтня 2017 року, на підставі якого встановлено втручання, не може братися до уваги тому, що цей Акт 19.10.2017 складали представники «Запоріжжяобленерго» та представники ДП «Запоріжжястандартметрологія», які не мають відповідних ліцензій на проведення експертизи та не зареєстровані в реєстрі експертів. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши надані письмові докази, суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні позову у зв`язку з недоведенністю позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що у грудні 2015 року між відкритим акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго» в особі структурного підрозділу Бердянський район електричних мереж та [PERSON] було укладено Договір про користування електричною енергією №10151229 від 03.12.2015. Згідно п.8 вище вказаного Договору Споживач електричної енергії зобов`язується дотримуватися вимог нормативно-технічних документів, цього Договору та Правил Користування Електричною Енергією для Населення (далі - ПКЕЕН) та несе відповідальність за їх порушення (п.п. 8.1.). 01 жовтня 2017 року працівниками Бердянського РЕМ у абонента [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] було виявлено зміни показів приладу обліку електроенергії. Індикація на РК дисплеї «Еrror Radio». За зазначеним фактом було складено акт про порушення №00141611 від 01.10.2017, згідно до абзацу «2» п. 53 ПККЕН. Рішенням комісії з розгляду актів, яке оформлено Протоколом №36 від 13.12.2017 Відповідача визнано причетним до виявленого порушення ПКЕЕН та визначено обсяг (3875 кВт*г) та вартість (6 373 грн. 05 коп.) не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПККЕН згідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за №782/12656 . Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання. Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно з положенням частини другої статті 27 зазначеного Закону України відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії. Відповідно до положень пункту 3.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатору тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб), складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов`язкове. До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у зазначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується. Суд також враховує наступне: п.53 встановлено, що Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку, протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. З моменту складання акту 01 жовтня 2017 року до 13 грудня 2017 року, коли він був розглянутий, пройшло 72 календарні дні, у зв`язку з чим позивач повинен був визнати даний Акт недійсним та скасувати його. У статті 212 ЦПК України у редакції 2004 року, чинній на час розгляду справи судами, визначено, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови в їх прийнятті. Частиною першою статті 57 ЦПК України 2004 року, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (частина друга статті 59 ЦПК України 2004 року). Відповідно до положень частини третьої статті 10 та частини першої статті 60 ЦПК України 2004 року, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Дослідивши та оцінивши зазначені докази з точки зору їх належності та достовірності, а їх сукупність - з точки зору їх взаємозв`язку, суд приходить до висновку про не доведеність представником ВАТ «Запоріжжяобленерго» факту порушень відповідачем, як споживачем послуг з постачання електроенергії, правил ПКЕЕН, які призвели до використання не облікованої електричної енергії.

Outcome: dismissed