Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-01 00:00:00

В квітні 2015 року [PERSON] (уроджена [PERSON] ) та [PERSON] звернулися до суду із позовом, в якому просили визначити їм додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини залишеної після смерті батька - [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування свого позову позивачі зазначали, що [INFO] помер їх батько - [PERSON] , свідоцтво про смерть було ними отримано повторно лише 26 січня 2015 року. Після його смерті залишилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташований по [ADDRESS] . За життя спадкодавця, будинок не було оформлено та введено до експлуатації належним чином, правовстановлюючий документ на нього відсутній. Єдиними спадкоємцями померлого за першою чергою спадкування за законом є його діти позивачі у справі: [PERSON] та [PERSON] . На підставі даного факту вони звернулися до Другої Миколаївської державної нотаріальної контори з наміром оформити спадщину, але їм було надано роз`яснення за № 979/02-31, в якому зазначалось, що оформити спадщину після смерті їхнього батька неможливо з огляду на наступне. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, він не заявив про відмову від неї. Також фактом прийняття спадщини є фактичний вступ в управління або володіння спадковим майном. Згідно ст. 526 Цивільного кодексу УРСР 1963 роу і Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України 2003 року, місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця, а якщо воно невідомо, місце знаходження майна або його основної частини. Спадкодавець на час відкриття спадщини, тобто на момент смерті, ніде не був зареєстрований, про що свідчить довідка сектору адресно-довідкової роботи ВГІРФО УМВС України в Миколаївській області. Фактичне місце його проживання на час відкриття спадщини невідомо. Спадкове майно складається з житлового будинку [ADDRESS] . У зв`язку з тим, що позивачі у встановлений законом строк у шість місяців для прийняття спадщини не подали до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини встановленої форми, на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживали, фактично не вступили в управління або володіння спадковим майном, вважаються такими, що спадщину не прийняли. Позивачам рекомендовано звернутися до суду. Посилаючись на наведене, позивачі просять визначити їм додатковий строк для прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті їх батька. Позивачі в судове засідання не з`явилися проте надали до суду заяви про слухання справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі просили про задоволення позову. Представник позивача - [PERSON] , в судовому засіданні підтвердила всі обставини наведені в позові, підтримала позовні вимоги та просила про їх задоволення. Представник відповідача Миколаївської міської ради надав до суду заяву із проханням розглядати справу у їх відсутність, заперечень проти позову не надав. Суд, заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши письмові докази по справі, взявши до уваги заяву від представника відповідача, знаходить позов таким, що підлягає задоволенню виходячи із наступного. Згідно зі ст.ст. 1270, 1272 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, і якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий термін, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи,суд вважає, що у позивачів є поважні причини для звернення до суду із позовом про визначення їм додаткового строку, достатнього для подання ними заяви про прийняття спадщини з наступних підстав. Позивачі, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] є рідними донькою та сином [PERSON] , померлого спадкодавця. Їх батьки [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб від 02.08.1980 року, після народження дітей разом будували спірний будинок. У 1984 році [PERSON] було засуджено. 27 грудня 1988 року батько та матір позивачів добровільно розірвали шлюб. Після розірвання шлюбу позивачі з матір`ю за згодою спадкодавця залишилися проживати в своєму будинку по [ADDRESS] , де і мешкають до теперішнього часу. Після повернення спадкодавця з місць позбавлення волі у 1994 році, він повернувся у спірний будинок та деякий час проживав там разом зі своєю сім`єю. Перешкод у проживанні, йому не чинили. Але пізніше він став вести безладний спосіб життя, пиячив, згодом почав бомжувати. Позивачі робили усе залежне від них та перешкоджали такому образу життя їх батька, знаходили його, повертали до дому. В черговий раз їх батько пішов із дому і не повернувся. Через деякий час позивачі розпочали пошуки батька, які спочатку результатів не дали. Під час чергового звернення до Корабельного РВ УМВС в Миколаївській області були перевірені дані щодо безвісно померлих громадян. За цією перевіркою 17.09.2014 року, було встановлено, що померлий невідомий чоловік, якого було знайдено в підвалі будинку [ADDRESS] , є їх батько. Після всіх перевірок 20 січня 2015 року МОУОЗ Бюро судово-медичної експертизи видало лікарське свідоцтво про смерть [PERSON] за № 228, а 26 січня 2015 року Корабельним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Миколаївського міського управління юстиції було повторно видано свідоцтво про смерть [PERSON] . Перше свідоцтво було отримано Миколаївським моргом для можливості поховання невідомого трупу, про що позивачам як зрозуміло з матеріалів справи відомо не було. Зважаючи на те, що строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини позивачі вони пропустили з поважних причин, з урахуванням відсутності заперечень від відповідача, суд вважає можливим позов задовольнити та надати шестимісячний строк з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання спадкоємцями заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Outcome: approved