Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-02 00:00:00

В липні 2020 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив ухвалити рішення, яким стягнути з відповідачів в рахунок відшкодування збитків суму 15123 грн. 32 коп., а також судовий збір по справі у розмірі 2102 грн. 00 коп. В обґрунтування позову, позивач вказав на те, що під час проведення технічної перевірки представниками позивача 15.09.2017 року за адресою: [ADDRESS] , було виявлено самовільне підключення струмоприймачів споживача до електричної мережі з порушенням схеми обліку з метою без облікового споживання електричної енергії, використання не облікованої електричної енергії шляхом самовільного підключення після відключення з порушенням схеми обліку. Акт про порушення №127173 від 15.09.2017 року складено у присутності [PERSON] , з яким відповідач-2 був ознайомлений. Сума збитків завдана позивачу, нарахована за Протоколом №69 від 06.10.2017 року, складає 15123 грн. 32 коп., яку відповідачі у добровільному порядку не відшкодовують. Крім того, позивач зазначає, що відповідачам була направлена претензія, але відповідь на неї не надійшла, у зв`язку з чим, позивач вимушений звернутись до суду. Ухвалою суду від 20 серпня 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, справа розглянута без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам було направлено копію ухвали від 20.08.2020 року, а також відповідачу було направлено копію позовної заяви із додатками. Відповідачі у встановлений судом строк не скористалися своїм правом на надання відзиву на позовну заяву, у зв`язку з чим, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Виклик сторін відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, у порядку спрощеного провадження не здійснювався, справа розглядалася за наявними у справі матеріалами. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтею 15 ЦК України визначено право на захист цивільних прав та інтересів, де зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, що передбачено ст.16 ЦК України. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» є постачальником послуг електричної енергії, а відповідачі [PERSON] та [PERSON] є споживачами електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Згідно відомостей з актів про порушення, акту засідання комісії та акту технічної перевірки, між позивачем та відповідачем [PERSON] укладено договір від 14.05.2008 року на постачання електричної енергії та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с.7). Відповідно до Акту про порушення № 127173 від 15.09.2017 року, 15 вересня 2017 року за адресою проживання відповідачів: [ADDRESS] , проведено технічну перевірку стану електричних приладів обліку і електроустановок, за наслідками перевірки виявлено самовільне підключення струмоприймачів споживача до електричної мережі з порушенням схеми обліку з метою без облікового споживання електричної енергії, використання не облікованої електричної енергії шляхом самовільного підключення після відключення з порушенням схеми обліку, що є порушенням п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357 (далі ПКЕЕН, чинних на час виникнення спірних правовідносин), зокрема, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Акт було підписано [PERSON] та зауважень не зазначено (арк.с.10-11). Зазначені обставини проведення технічної перевірки стану електричних приладів обліку підтверджуються також Пояснювальною до акту, складеною особами, що брали участь в технічній перевірці та складенні акту та є представниками позивача: електромонтера [PERSON] , електромонтера [PERSON] та майстра [PERSON] (а.с.12). Відповідно до досліджених пояснень щодо проведення технічної перевірки вбачається, що самовільне підключення було виявлено працівниками відповідача, під час візуального огляду, зокрема встановлено, що споживач раніше був відключений під лічильником навантажувальними дротами та опломбований, в свою чергу, у споживача на момент перевірки електрична енергія споживається, приладами обліку не враховується, споживач розбив нішу біля щитка до дооблікових дротів та під`єднався навантажувальними дротами квартири до ввідних дротів, минуючи пристрій обліку. Безоблікове споживання ліквідовано, схема приведена у відповідність до ПОЕ та ПРРЕЕ. Споживач відключений повторно. Таким чином, аналізуючи досліджені судом докази щодо обставин проведення технічної перевірки, встановлено, що виявлене порушення можливо було виявити без використання спеціальних пристроїв, шляхом візуального огляду, як і було здійснено під час проведення перевірки. Отже, судом встановлено факт проведення перевірки за адресою проживання відповідача та факт безоблікового користування електричною енергією. Відповідно до протоколу № 69 від 06.10.2017 року засідання комісії 4РЕМ та 5РЕМ ДМЕМ по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, зафіксовано правомірність складеного акту про порушення Правил, та на суму 15123,32 грн. розрахований збиток. Встановлено, що відповідачі не були присутні під час засідання комісії (а.с.5). Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357 (чинної на час виникнення правовідносин), Правилами роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (Методика чинна до 27.07.2019 року) . Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. За змістом ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно положень ст.611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Згідно ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 2, 3 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст.77). Згідно з п.п. 5 п. 3.1 Методики порушенням ПКЕЕН є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою. Таким чином, судом на підставі досліджених доказів достовірно встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , які є споживачами електричної енергії та несуть відповідальність за стан електроустановки, допустили самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що належать АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», після відключення, з метою безоблікового споживання електричної енергії поза засобом комерційного обліку з порушенням схеми обліку, допустивши порушення ПКЕЕН. Факт безоблікового споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушення ПКЕЕН від 15.09.2017 року, який підписано представниками постачальника електричної енергії та відповідачем-2, жодних зауважень щодо встановлення самого факту безоблікового споживання електричної енергії до складеного акта про порушення [PERSON] не внесено. Обсяг недоврахованої електроенергії відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по протоколу № 69 від 06.10.2017 року складає 9326,96 кВт на суму 15123,32 грн. за період з 15.03.2017 по 15.09.2017 року. Суд погоджується із розміром нарахувань за безобліково спожиту електроенергію, яку позивач просить стягнути з відповідача, на підставі проведеного ним розрахунку. Так, згідно п.п. 5 п. 3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Згідно абз. 3 п.п. «а» п. 3.3 Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Таким чином, нарахування безоблікового споживання електроенергії з боку відповідача має проводитися в межах попередніх шести місяців з дати виявлення порушення, а саме з 15.03.2017 по 15.09.2017 року, як вірно розраховано позивачем. Відповідно до п. 3.3. Методики, розрахунок вартості не облікованої електроенергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії. За тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості електричної енергії, за кількістю днів. Тобто, сума збитків, яка має бути стягнута з відповідачів на користь позивача внаслідок споживання не облікованої електричної енергії складає 15 123,32 грн. Отже, зібрані у справі докази та їх наявна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено, то з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути судові витрати у рівних частках по 1051 грн. з кожного, тому що сплата судових витрат не є солідарним обов`язком. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved