Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-17 00:00:00

В вересні 2019 року позивачка звернулась в суд з позовом до [PERSON] в якому просить, з урахування заяви про збільшення позовних вимог, стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири в розмірі 33900,00 грн. витрати на професійну правничу допомогу 3457,80 грн., витрати на проведення звіту про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири в розмірі 2300,00, судовий збір у розмірі 768,40 грн.+ 768,40 грн. та моральну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири в розмірі 5000,00 грн. У позовній заяві посилалися на те, що 25 липня 2019 року сталося залиття квартири з вини власниці квартири [ADDRESS] , відповідачки по справі [PERSON] , у якої в квартирі було знято рушнико - сушарку, та не встановлено глушку, а в цей день проводились гідравлічні випробування системи теплопостачання. Як на доказ залиття квартири [ADDRESS] , посилається на Акт про залиття від 25.07.2019 року, затверджений директором Комунального житлового ремонтно - експлуатаційного підприємства -1, [PERSON] , відповідно до якого комісією було обстежено квартиру на предмет виявлених дефектів та пошкоджень після аварії та виявлено намокання: коридор стеля-0,53 м.кв. ( шпаклівка); ванна кімната стеля -0,04м.кв. (шпаклівка). Комісія дійшла висновку, що залиття квартири сталося в результаті протікання води при проведенні гідравлічних випробувань системи теплопостачання зі знятої рушнико - сушарки з вище розташованої квартири, де не було встановлено глушку. Відповідач спочатку погодилась сплатити за завдану шкоду або виконати ремонт зіпсованого, про що навіть надала власноруч написану розписку, але в подальшому її син повідомив позивачці, щоб вона не зверталась до відповідачки з питань компенсації завданої шкоди. Позивачка була змушена звернутись до спеціалістів, щоб вони оцінили розмір шкоди, завданої відповідачкою при залитті квартири. Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири позивачки вартість відновлювального ремонту становить 33900,00 грн. При цьому,згідно дефектного акту на ремонтно - будівельні роботи встановлено, що в зв`язку з тим, що після залиття у ванній кімнаті та санвузлі повністю демонтована керамічна плитка, при цьому був зіпсований, деформований гіпсокартон, то для приведення квартири до нормального експлуатаційного стану необхідно виконати такі ремонтно - будівельні роботи : демонтаж керамічної плитки 26,06 м.кв., демонтаж гіпсокартону 26,06 м.кв., монтаж гіпсакартону 26,06 м.кв., облицювання керамічними плитками по гіпсокартону 26,06 м. кв., навантаження і вивезення будівельного сміття. У своєму відзиві на позовну заяву відповідачка вказує, що позивачка, [PERSON] у лютому 2019 року придбала квартиру та почала виконувати в ній ремонт. Для цього вона найняла працівників,які почали здійснювати різноманітні ремонтно - будівельні роботи. У тому числі виконували роботи з заміни стояку труб загального теплопостачання. Для виконання робіт позивачка звернулась до відповідачки з проханням, щоб її працівники прийшли до відповідачки в квартиру та здійснили обрізку стояку труб у ванній кімнаті. Відповідачка дозволила виконувати відповідні ремонтні роботи. Останні від імені та за дорученням позивачки здійснили зняття рушнико - сушарки у квартирі позивачки та не встановили при цьому належним чином відповідну заглушку. Внаслідок некомпетентних дій працівників позивачки при проведенні гідравлічних випробувань системи теплопостачання зі знятої рушнико - сушарки сталося залиття квартири позивачки, що підтверджується актом залиття квартири [ADDRESS] , складений комісією КЖРЕП -1 25.07.2019. Отже відповідачка вказує на те, що у залитті квартири позивачки відсутня її вина, так як витік води відбувся внаслідок дії самої позивачки та найнятих нею працівників, які належним чином не встановили заглушку під час демонтажу відповідних труб. Обґрунтовуючи розмір майнової шкоди позивачка посилається на вищевказаний акт залиття квартири та на звіт про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири. Однак в супереч акту у звіті про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири , який складався 13.08.2019 року ( після 19 днів з події залиття), безпідставно зазначено, що вартість відновлювального ремонту квартири позивачки включає демонтаж керамічної плитки, демонтаж гіпсокартону, монтаж гіпсокартону, облицювання керамічними плитками по гіпсокартону, навантаження і вивезення будівельного сміття. Отже фактично залиттям, що сталося 25.07.2019 року , пошкоджена лише стеля в коридорі та ванній кімнаті, однак оцінювач, що проводив обстеження 13.08.2019 року встановив, що на момент обстеження у ванній кімнаті та санвузлі повністю демонтована керамічна плитка, при цьому був зіпсований та деформований гіпсокартон. Таким чином відсутній причинно - наслідковий зв`язок між подією залиття квартири, намоканням стелі у коридорі 0,53 м.кв. та ванній кімнаті 0,04 м.кв. та необхідністю демонтажу всієї керамічної плитки у ванній кімнаті та санвузлі. Дійсний (реальний) розмір шкоди, заподіяний залиттям квартири позивачки у відповідності до акту залиття квартири дорівнює 4396,00 грн., у відповідності до звіту фахівця - оцінювача з визначення вартості матеріального збитку завданого власнику майна, розташованого за адресо.: [ADDRESS] , складений суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] 01.11.2019 року на адвокатський запит у справі. Враховуючи викладене відповідачка просить суд відмовити позивачці у задоволенні її позову у повному обсязі. Відповідачка також зазначає, що розрахунок судових витрат, які вона очікує понести в зв`язку з розглядом справи, у разі залучення у розгляді справи адвоката, може дорівнювати 5000,00 грн. У відповіді на відзив позивачка вказує на те, що відповідачка не є єдиним власником квартири за адресою: [ADDRESS] , однак права позивача були порушені саме неправомірними діями відповідачки, а тому вона є належним відповідачем по справі. Також позивачка вказує на те, що відповідачка є власником квартири [ADDRESS] , вона є замовником послуг по зрізу рушнико - сушарки у своїй квартирі, а тому повинна була слідкувати за якістю наданих послуг, та нести відповідальність за те, що завдала позивачці шкоду залиттям квартири. Зріз рушнико - сушарки жодним чином не впливав на ремонт квартири позивачки, позивачка не могла бути і не була замовник даної послуги у чужій квартирі. Одночасно позивачка зазначає, що можливо встановити, що відповідачка розуміючи неправомірність своїх дій та факт завдання позивачці шкоди залиттям її квартири (про що свідчить і розписка) наразі надає до суду недостовірну інформацію, та намагається ввести суд в оману, з метою уникнути відповідальності. Представник позивача- адвокат Ольшанська (Сівак) О.В. позовні вимоги підтримала. Представник відповідача- адвокат Мальцева Г.Ю. позовні вимоги не визнала з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову у зв`язку з наступним. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до договору купівлі - продажу від 08 лютого 2019 року посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області, Мацокіною Н.О. та зареєстрованого в реєстрі за № 133 ( а.с.34-37) [PERSON] є власником квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії свідоцтва про право власності на житло видане Ізюмським приладобудівним заводом 13 листопада 1996 року квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ( а.с.69). 25 липня 2019 року сталося залиття квартири позивача через протікання води при проведенні гідравлічних випробувань системи теплопостачання зі знятої рушнико - сушарки в квартирі відповідача, що призвело до матеріальних збитків. Факт залиття квартири, виявлені пошкодження та дефекти, зафіксовано Актом від 25.07.2019 року (а.с.13). Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Відповідно до додатку 4 до п. 2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС; акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. На підтвердження позовних вимог позивач надала акт про залиття квартири, який підтверджує факт залиття її квартири, який складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, яким зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження. Як було встановлено у судовому засіданні, відповідач не заперечує факту залиття квартири позивача, що підтверджує розписка відповідачки написана власноруч ( а.с.14). Із копії звіту про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] від 13 серпня 2019 року,виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] , вбачається, що вартість відновлювального ремонту становить 33900,00 грн. ( а.с.15-42). Згідно звіту фахівця оцінювача ФОП [PERSON] складеного 01.11.2019 року з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику майна розташованого за адресою : [ADDRESS] матеріальний ( майновий) збиток , пошкодженого в результаті залиття майна [PERSON] , квартири [ADDRESS] станом на 01.11.2019 року становить з урахуванням ПДВ 4396,00 грн ( а.с.71-101), Відповідно до ст. 110 Цивільного процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ст. 94 ЦПК України). Статтями 76-80 ЦПК України визначено поняття належності, достатності, допустимості та достовірності доказів. З наведеного убачається, що обов`язок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягає з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Належних, достатніх доказів на спростування доводів сторони позивача про причини залиття квартири [ADDRESS] стороною відповідача суду не надано. А відтак, оцінюючи надані сторонами докази, матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачем доведено відповідно до положень ст.ст. 76-80 ЦПК України факт залиття квартири [ADDRESS] . За таких обставин, суд відхиляє твердження відповідача про те, що залиття сталось не з вини відповідача, оскільки власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно із ч. 1 ст. 1192 Цивільного кодексу України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивач просить стягнути з відповідача вартість матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 33900,00 грн., відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири. Відповідно ч. 1 до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Як було зазначено, матеріали справи містять два звіти про вартість відновлювального ремонту квартири, один наданий позивачем, а інший відповідачем. Визначаючи розмір матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири суд надає перевагу звіту фахівця оцінювача ФОП [PERSON] складеного 01.11.2019 року з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику майна розташованого за адресою : [ADDRESS] матеріальний ( майновий) збиток, пошкодженого в результаті залиття майна [PERSON] , квартири [ADDRESS] станом на 01.11.2019 року становить з урахуванням ПДВ 4396,00 грн., оскільки згідно акту залиття квартири позивачки від 25.07.2019 року було виявлено лише сліди намокання стелі в коридорі 0,53 м.кв. ( шпаклівка) та намокання стелі в ванній кімнаті 0,04 м.кв. (шпаклівка), інших збитків завданих залиттям квартири в акті не вказано, а тому позивачем безпідставно зазначено, що вартість відновлювального ремонту квартири позивачки включає демонтаж керамічної плитки, демонтаж гіпсокартону, монтаж гіпсокартону, облицювання керамічними плитками по гіпсокартону, навантаження і вивезення будівельного сміття. Вимоги про відшкодування моральної шкоди з відповідача на користь позивача підлягають частковому задоволенню. Суд знаходить доведеною протиправність дій відповідача, яка знаходиться в причинному зв`язку з заподіяною позивачу немайновою шкодою. Згідно із частинами першої, третьої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення їх прав. Частина 2 вказаної статті передбачає, що моральна шкода, крім іншого полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди, визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставною для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначені розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Суд погоджується з доводами позивача що внаслідок залиття квартири належної позивачу на праві власності, що сталося з вини відповідача, позивач зазнала душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо неї, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили гармонійні адаптовані умови її життєдіяльності і появу негативних психоемоційних почуттів, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль. При визначенні розміру моральної шкоди яка підлягає відшкодуванню з відповідача на користь позивача то суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних та психічних страждань [PERSON] яких вона зазнала в результаті залиття квартири [ADDRESS] , характеру немайнових втрат враховуючи її вік та стан здоров`я, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Виходячи з засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості моральна шкода підлягає частковому задоволенню, яку суд оцінює у 5 000,00 грн. що підлягає стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] . Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Частиною 3 статті 141 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Позивачем сплачено 2300,00 грн. за проведення незалежної оцінки вартості відновлювального ремонту (а.с.42), оскільки суд не бере до уваги звіт про незалежну оцінку вартості відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] від 13 серпня 2019 року,виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] , наданий позивачем, то витрати за його проведення судом не стягують. Згідно Договору про надання правничої допомоги № б/н від 12.08.2019, укладеного між адвокатом Сівак О.Д. та [PERSON] юридична допомога при розгляді даної цивільної справи була надана адвокатом Сівак О.Д.. Вартість надання послуг правничої допомоги підтверджується Актом приймання передачі правової допомоги від 12 серпня 2019 року. ( а.с.43-45). Факт оплати квитанцією № 0.0.1434505191.1 від 13.08.2019 року на суму 3457,80 грн. ( а.с49) Відповідно до статті 137 ЦПК України судові витрати у вигляді витрат на правничу допомогу підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Дослідивши надані документи, врахувавши складність справи, обсяг та якість наданих адвокатом послуг, витрачений час, значення цієї справи для сторін, суд дійшов висновку, що витрати на правничу допомогу є обґрунтованими, співмірними та підтвердженими доказами, а тому підлягають відшкодуванню позивачеві у повному обсязі за рахунок відповідача. Понесені позивачем судові витрати по оплаті судового збору за подання позову про стягнення моральної шкоди також підлягають стягненню з відповідача на користь позивача у розмірі 768,40 грн. Що стосується судових витрат на сплату судового збору за подання позову про стягнення майнової шкоди та вони підлягають стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України пропорційно розміру задоволених позовних вимог, в сумі 99,61 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial