Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~В грудні 2020 року позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до Фастівського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, мотивуючи вимоги тим, що будинок [ADDRESS] належав по праву власності бабусі позивачів [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 14.12.1993 року, в якому [PERSON] проживала. [PERSON] мала двох дітей: сина [PERSON] (батько позивачів) та дочку [PERSON] (тітка позивачів). [INFO] [PERSON] помер. Після смерті батька, в 2000 році позивач, [PERSON] стала постійно проживати разом із бабусею [PERSON] в належному їй будинку [ADDRESS] . Зареєструвалась за адресою будинку з 17.10.2003 року. В 2006 році бабуся [PERSON] поділила в натурі належний їй будинок, виділивши: [PERSON] , своїй онуці приміщення будинку: 1-1, пл. 7,1 кв. м., 1-2, пл. 16,2 кв.м., 1-3, пл. 16,6 кв.м., 1-10, пл. 5,5, кв.м., 1-8, пл. 11,7 кв.м., 1-9, пл. 2,3 кв.м., 1-7, пл. 9,4 кв.м., 1-11, пл. 7 кв.м.; другій своїй онуці [PERSON] (дочці [PERSON] ) приміщення будинку: 1-6, пл. 11,2 кв.м., 1-5, пл. 11,9 кв.м., решта приміщень залишилась у володінні [PERSON] . З метою виділу в натурі частин житлового будинку [PERSON] 18.05.2006 року звернулась із відповідною заявою до Фастівського БТІ. 01.06.2006 року спеціалістом КП ФМР «Фастівське БТІ» було розраховано розмір часток, що виділяються, які складають: - для відчуження [PERSON] - 4/7 частини домоволодіння, - для відчуження [PERSON] - 1/7 частина домоволодіння. 19.08.2006 року [PERSON] подарувала позивачу, [PERSON] 4/7 частини житлового будинку [ADDRESS] , а саме: приміщення будинку: 1-1, пл. 7,1 кв.м., 1-2, пл. 16,2 кв.м., 1-3, пл. 16,6 кв.м., 1-10, пл. 5,5, кв.м., 1-8, пл. 11,7 кв.м., 1-9, пл. 2,3 кв.м., 1-7, пл. 9,4 кв.м., 1-11, пл. 1,7 кв.м. Договір дарування частки житлового будинку нотаріально посвідчено і відповідно до діючого на той час законодавства зареєстровано в реєстрі правочинів. Також, 19.08.2006 року [PERSON] подарувала [PERSON] 1/7 частину вищевказаного житлового будинку, а саме: приміщення будинку: 1-6, пл. 11,2 кв.м., 1-5, пл. 11,9 кв.м., що підтверджується укладеним і нотаріально посвідченим договором дарування. Після укладення договорів дарування 4/7 та 1/7 частин будинку у власності [PERSON] залишилось 2/7 частини будинку, що складаються із приміщення 1-4, пл. 17,7 кв.м. В подарованій [PERSON] частині житлового будинку позивач постійно проживає і зареєстрована по даний час. \~ \~ \~ \~ [INFO] бабуся позивачів [PERSON] померла, після її смерті відкрилась спадщина на 2/7 частини будинку вищевказаного будинку. Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] є: - її дочка [PERSON] , - її онуки [PERSON] і [PERSON] по праву представлення після смерті [INFO] свого батька (сина спадкодавиці) [PERSON] . Спадщину після смерті [PERSON] прийняли всі спадкоємці, а саме: - спадкоємиця [PERSON] шляхом подання заяви нотаріусу (вимога ч. 1 ст. 1269 ЦК); - спадкоємиця [PERSON] як спадкоємиця, яка постійно проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини (вимога ч. 3 ст. 1268 ЦК); - спадкоємець [PERSON] в силу свого неповноліття на момент відкриття спадщини (вимога ч. 4 ст. 1268 ЦК). Таким чином, спадкове майно належить позивачам, [PERSON] та [PERSON] з часу відкриття спадщини - дня смерті бабусі [PERSON] і спадковим законом не встановлений строк для її оформлення. \~ \~ \~ \~Проте, що спадкова справа після смерті [PERSON] була відкрита нотаріусом в 2012 році за заявою відповідачки [PERSON] позивачам до останнього часу відомо не було. З дня смерті бабусі і до останнього часу ні [PERSON] , ні власниця 1/7 частини будинку [PERSON] в будинку не проживали, із будь-якими заявами щодо нерухомого майна до позивачів не звертались. 14.11.2020 року [PERSON] стала вимагати від позивача, [PERSON] , щоб вона разом із неповнолітніми дітьми негайно виселялась із будинку, оскільки весь будинок належить їй та її матері [PERSON] . При цьому [PERSON] нецензурно лаялась, агресивно себе поводила, погрожувала власноручно викинути речі позивача, [PERSON] і речі її дітей на вулицю. Для захисту себе і своїх неповнолітніх дітей, [PERSON] була змушена викликати поліцію. Після приїзду наряду поліції [PERSON] припинила неправомірні дії по намаганню виселити її із будинку. 15.11.2020 року, [PERSON] з відома [PERSON] без будь-якого узгодження зі позивачем, [PERSON] почала розбивати внутрішню стіну в будинку. З метою припинення неправомірних дій по руйнуванню будинку [PERSON] було викликано працівників поліції. Працівникам поліції [PERSON] надала для огляду Свідоцтво про право на спадщину [PERSON] після смерті [PERSON] , а саме: на 6/7 частин спірного будинку. Свідоцтво про право на спадщину видано [PERSON] 02.11.2020 року нотаріусом Фастівської державної міської нотаріальної контори Бойко О.О. \~ \~ \~ \~Як спадкоємці, що прийняли спадщину після смерті бабусі [PERSON] , позивачі звернулись до нотконтори із заявами про скасування виданого 02.11.2020 року [PERSON] свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] та видачу їм свідоцтв про право на спадщину. Після прийняття від позивачів заяв про видачу свідоцтв про право на спадщину з`ясувалось, що при поданні [PERSON] в 2012 році заяви про прийняття спадщини після смерті своєї матері нею не було повідомлено нотаріуса про те, що: є інші спадкоємці першої черги - діти померлого раніше за спадкодавицю сина [PERSON] - онука [PERSON] , яка постійно проживала і зареєстрована із спадкодавицею в одному будинку, та онук [PERSON] , який є неповнолітнім, - спадкодавиця ще за життя подарувала не тільки онуці [PERSON] 1/7 частину будинку, а також і онуці [PERSON] 4/7 частин цього будинку. Приховання від нотаріуса при відкритті спадкової справи достеменно відомої [PERSON] інформації про наявність прийнявших спадщину інших спадкоємців і факту дарування [PERSON] 4/7 частин будинку призвело до того, що нотаріусом відповідачці видане свідоцтво про право на спадщину на 6/7\~частин спірного\~будинку (без врахування подарованих в 2006 році 4/7 його частин, що не входять до спадкової маси після смерті [PERSON] , та без врахування розміру часток в спадковому майні прийнявших цю спадщину інших спадкоємців [PERSON] - 1/14 частина, [PERSON] - 1/14 частина). Отже, маючи право на 1/7 частину спадкового будинку, [PERSON] внаслідок неправомірних\~дій отримала свідоцтво на 6/7 частин спірного будинку. Нотаріус може внести зміни в свідоцтво про право на спадщину лише за умови, що спадкоємець, який отримав свідоцтво, поверне його оригінал до спадкової справи. Відповідачка [PERSON] відмовилась надати згоду на внесення нотаріусом змін до свідоцтва про право на спадщину і оригінал свідоцтва до спадкової справи не повернула. Тому у позивачів відсутня можливість вирішити спір з спадкового майна в досудовому порядку. Вважають, що є всі передбачені законом підстави для визнання цього свідоцтва недійсним. \~ \~ \~ \~Крім цього, оскільки в Реєстрі прав власності на нерухоме майно (діяв до 01.01.2013 року) відсутня інформація про відчуження [PERSON] , [PERSON] 4/7 частин спадкового будинку за договором дарування від 19.08.2006 року, то відповідачка [PERSON] безпідставно вважає, що право власності у [PERSON] на це майно не виникло і воно входить до спадкової маси після смерті [PERSON] як належне їй на день смерті нерухоме майно. Подаровані [PERSON] 4/7 частин будинку [ADDRESS] до спадкової маси після смерті [PERSON] не входять з огляду на те, договір дарування [PERSON] , [PERSON] 4/7 частин спірного житлового будинку було укладено 19.08.2006 року. Договір дарування нотаріально посвідчено приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Вінічук Н.В. Відповідно до п. 7 вказаного Договору дарування право власності на подаровані 4/7 часток вказаного житлового будинку виникає у обдарованого у відповідності до ст. ст. 719, 722 ЦК України, тобто з моменту прийняття дарунка. Прийняттям дарунка вважається одержання обдаровуванню примірника з договору після його нотаріального посвідчення. Таким чином, до 01.01.2013 року (дня набрання чинності ЗУ «Про внесення змін до ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та інших законодавчих актів) право власності на нерухоме майно виникло у набувача з моменту його державної реєстрації в реєстрі правочинів. Оскільки при укладенні договору дарування 4/7 частин будинку нотаріусом було здійснено його державну реєстрацію і зареєстровано договір в реєстрі правочинів за № 2459, то [PERSON] набула право власності на зазначене в договорі дарування майно з 19.08.2006 року. Отже, сама по собі відсутність в Реєстрі прав власності на нерухоме майно інформації про укладений в установленому законом порядку договір дарування частин будинку не є ототожненням відсутності факту набуття [PERSON] права власності на це майно на підставі чинного не скасованого правовстановлюючого документа. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного просили визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане [PERSON] , державним нотаріусом Фастівської міської нотаріальної контори Бойко Оленою Олександрівною 02 листопада 2020 року на 6/7 частин житлового будинку [ADDRESS] , судові витрати покласти на відповідача. \~ \~ \~ \~21 грудня 2020 року провадження у справі було відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~16.02.2021 року відповідач [PERSON] подала відзив на позовну заяву в якому зазначила, що [INFO] померла [PERSON] , яка є її матір`ю, внаслідок її смерті відкрилася спадщина за місцем її смерті в м Фастові. 10.04.2012 року [PERSON] , як спадкоємець першої черги за законом звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Спадковим майном після смерті матері є: частина житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Згідно із зазначеним переліком та запитами нотаріуса Запорожець О.В. надала нотаріусу всі документи, з яких вбачалось, що спадкоємиці належала 6/7 частин житлового будинку за вищевказаною адресою. В 2012 році [PERSON] приходила до нотаріуса із позивачем [PERSON] , вона мала намір подати заяву про відмову від своєї частки у спадщині. Нотаріус, перевіривши всі надані [PERSON] документи, перевіривши наявність (відсутність) заповітів, врахувавши обставину про відсутність зареєстрованих прав інших осіб на спадкове майно, 02.11.2020 року видав [PERSON] . Свідоцтво про право на спадщину за законом на 6/7 частин житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд. Позивачі зазначають, що «ні [PERSON] , ні власниця 1/7 частини будинку [PERSON] в будинку не проживали, із будь-якими заявами щодо нерухомого майна до них не звертались». Однак, закон не зобов`язує власника будинку або його частини проживати в будинку. [PERSON] , донька [PERSON] , яка є власницею 1/7 частини житлового будинку, та як зазначають позивачі, у її користуванні знаходяться житлові кімнати 1-6 та 1-5 в будинку, не дозволяла позивачам займати її кімнати. Позивачі зайняли кімнати 1-6 та 1-5, в інших кімнатах зрізали опалювальні батареї та здали їх у металобрухт за гроші. В 2019 році газ в будинку був відключений у звязку із несплатою позивачами боргу за доставку газу та за використання газу. Станом на 12.2020 року за позивачкою рахується борг в сумі 15 281,03 грн. та за доставку газу 1923,47 грн. Спір між позивачами та [PERSON] , [PERSON] виник стосовно кімнат 1-6 та 1-5 в будинку. [PERSON] , як співвласник житлового будинку, вирішила зробити ремонт в своїх кімнатах та окремий вихід, а позивачі проживали в [PERSON] кімнатах, тому [PERSON] попросила позивачів звільнити її кімнати. Позивачі почали телефонувати в поліцію про наші протиправні дії, але після приїзду працівників поліції вони показали їм правовстановлюючі документи, що стало підставою для розгляду заяви [PERSON] за спрощеною схемою, як це зазначено у відповіді на адвокатський запит. Позивачі звинувачують їх, що [PERSON] не повідомила нотаріуса про те, що: є інші спадкоємці першої черги; спадкодавця ще за життя подарувала онуці [PERSON] 4/7 частин будинку. З цього приводу зазначила, що нотаріус не запитувала [PERSON] про існування будь-яких осіб, які можуть претендувати на спадкове майно. [PERSON] не знала, що 4/7 частин житлового будинку були подаровані спадкодавицею [PERSON] , [PERSON] не є стороною договору дарування та сторони договору не повідомляли [PERSON] про вчинений ними правочин. Крім того, [PERSON] зібрала всі документи, в тому числі і з Фастівського БТІ, який зберігає відомості про власників будинку. Нотаріус перевірила всі документи і видала [PERSON] , як спадкоємцю, свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Крім цього\~зазначила,\~що право\~власності обдарованого\~на дарунок\~виникає з\~моменту державної\~реєстрації нерухомого\~майна.\~Згідно із\~наданими позивачами\~відомостями з\~Державного реєстру\~речових прав\~на нерухоме\~майно,\~житловий будинок\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~належав [PERSON] \~(1/7\~частина)\~та [PERSON] \~(6/7\~частини),\~а з\~02.11.2020\~року \~ [PERSON] .. Реєстрація об`єктів нерухомості здійснюється бюро технічної інвентаризації відповідно до Тимчасового положення про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 07.02.2002 № 7/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 18.02.2004 за № 157/6445 (із змінами та доповненнями). На підставі викладеного просила в задоволенні позову відмовити. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 22 лютого 2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні позивачі та їх представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили позов задовольнити зазначивши, що так як [PERSON] не визнає права позивачів на спадщину і не повернула нотаріусу в добровільного порядку оригінал оскаржуваного свідоцтва про право на спадщину для внесення в нього відповідних змін, то вважають, що є всі правові підстави для визнання такого свідоцтва недійсним. \~ \~ \~ \~Відповідач та її представник в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували зазначивши, що правильним способом захисту прав позивачів є саме внесення змін до свідоцтва про право на спадщину, а не про визнання його недійсним, адже відповідач все одно буде спадкувати як спадкоємець за законом першої черги, хоча його частка зменшиться. Тому просила в задоволені позову відмовити. \~ \~ \~ \~Третя особа - [PERSON] позов не визнала та заперечувала проти задоволення позову. \~ \~ \~ \~Третя особа нотаріус Фастівської міської державної нотаріальної контори Бойко О.О. позов підтримала, зазначила, що є необхідність у скасуванні свідоцтва про право на спадщину, виданого відповідачу, оскільки на даний час внести виправлення або змінити свідоцтво неможливо, а повернути оригінал свідоцтва відповідач відмовилась, у зв`язку з чим неможливо внести зміни у свідоцтво про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що за життя спадкодавець [PERSON] мала двох дітей: сина [PERSON] - батько позивачів та дочку [PERSON] - тітка позивачів (відповідач по справі). \~ \~ \~ \~ [INFO] батько позивачів - [PERSON] помер. \~ \~ \~ \~Після смерті батька, в 2000 році позивач, [PERSON] стала постійно проживати разом із бабусею [PERSON] в належному їй будинку [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Зареєструвалась за адресою будинку з 17.10.2003 року, що не заперечувалось відповідачем. \~ \~ \~ \~В 2006 році спадкодавець [PERSON] поділила в натурі належний їй будинок, виділивши: [PERSON] - своїй онуці (позивачу по справі) приміщення будинку: 1-1, пл. 7,1 кв. м., 1-2, пл. 16,2 кв.м., 1-3, пл. 16,6 кв.м., 1-10, пл. 5,5, кв.м., 1-8, пл. 11,7 кв.м., 1-9, пл. 2,3 кв.м., 1-7, пл. 9,4 кв.м., 1-11, пл. 7 кв.м., а другій своїй онуці (третій особі) [PERSON] (дочці [PERSON] ) приміщення будинку: 1-6, пл. 11,2 кв.м., 1-5, пл. 11,9 кв.м., решта приміщень залишилась у володінні [PERSON] . \~ \~ \~ \~З метою виділу в натурі частин житлового будинку [PERSON] 18.05.2006 року звернулась із відповідною заявою до Фастівського БТІ. 01.06.2006 року спеціалістом КП ФМР «Фастівське БТІ» було розраховано розмір часток, що виділяються, які складають: - для відчуження [PERSON] - 4/7 частини домоволодіння, - для відчуження [PERSON] - 1/7 частина домоволодіння (а.с.39-41). \~ \~ \~ \~19.08.2006 року [PERSON] подарувала позивачу,\~ [PERSON] \~4/7 частини житлового будинку [ADDRESS] , а саме: приміщення будинку: 1-1, пл. 7,1 кв.м., 1-2, пл. 16,2 кв.м., 1-3, пл. 16,6 кв.м., 1-10, пл. 5,5, кв.м., 1-8, пл. 11,7 кв.м., 1-9, пл. 2,3 кв.м., 1-7, пл. 9,4 кв.м., 1-11, пл. 1,7 кв.м., що підтверджується договором дарування від 19.08.2006 року (а.с.42). \~ \~ \~ \~Договір дарування частки житлового будинку було нотаріально посвідчено та зареєстровано в реєстрі правочинів. \~ \~ \~ \~Також, 19.08.2006 року [PERSON] подарувала [PERSON] \~1/7 частину вищевказаного житлового будинку, а саме: приміщення будинку: 1-6, пл. 11,2 кв.м., 1-5, пл. 11,9 кв.м., що підтверджується укладеним і нотаріально посвідченим договором дарування. \~ \~ \~ \~Після укладення договорів дарування 4/7 та 1/7 частин будинку у власності [PERSON] залишилось 2/7 частини будинку, що складаються із приміщення 1-4, пл. 17,7 кв.м. \~ \~ \~ \~Позивачі і на даний час проживають у подарованій [PERSON] 4/7 частині будинку. \~ \~ \~ \~ [INFO] померла спадкодавець [PERSON] , що підтверджується повторним свідоцтвом про смерть, виданим 27.08.2020 року Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), серія [NUMBER] (а.с.22). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 2/7\~частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] є: - її дочка [PERSON] (відповідач) та її онуки [PERSON] і [PERSON] (позивачі) по праву\~представлення після\~смерті [INFO] свого\~батька (сина\~спадкодавиці)\~ [PERSON] . \~ \~ \~ \~Спадщину після смерті [PERSON] прийняли всі спадкоємці, а саме: - спадкоємиця [PERSON] шляхом подання заяви нотаріусу (вимога ч. 1 ст. 1269 ЦК); - спадкоємиця [PERSON] як спадкоємиця, яка постійно проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини (вимога ч. 3 ст. 1268 ЦК); - спадкоємець [PERSON] в силу свого неповноліття на момент відкриття спадщини (вимога ч. 4 ст. 1268 ЦК). \~ \~ \~ \~Таким чином, спадкове майно належить позивачам, [PERSON] та [PERSON] з часу відкриття спадщини - дня смерті бабусі [PERSON] і спадковим законом не встановлений строк для її оформлення. \~ \~ \~ \~Проте, спадкова справа після смерті [PERSON] була відкрита нотаріусом в 2012 році за заявою відповідачки [PERSON] . \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивачам даний факт відомо не було, крім цього, з моменту смерті спадкодавця і до останнього часу ні [PERSON] , ні власниця 1/7 частини будинку [PERSON] в будинку не проживали. \~ \~ \~ \~14-15.11.2020 року третя особа - [PERSON] стала вимагати від позивача, [PERSON] , щоб вона разом із неповнолітніми дітьми негайно виселялась із будинку, оскільки весь будинок належить їй та її матері [PERSON] . Зазначений факт підтверджується зверненнями позивача [PERSON] з приводу неправомірних дій [PERSON] до правоохоронних органів (а.с.35-36) \~ \~ \~ \~На підтвердження правомірності своїх дій, працівникам поліції, [PERSON] надала для огляду Свідоцтво про право на спадщину [PERSON] після смерті [PERSON] , а саме: на 6/7 частин спірного будинку, яке було видано [PERSON] 02.11.2020 року нотаріусом Фастівської державної міської нотаріальної контори Бойко О.О. В подальшому, позивачі, як спадкоємці що прийняли спадщину після смерті бабусі [PERSON] , звернулись до нотконтори із заявами про скасування виданого 02.11.2020 року [PERSON] свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] та видачу їм свідоцтв про право на спадщину. \~ \~ \~ \~З пояснень третьої особи - нотаріуса Фастівської міської державної нотаріальної контори Бойко О.О. вбачається, що вже після прийняття від позивачів заяв про видачу свідоцтв про право на спадщину з`ясувалось, що при поданні [PERSON] в 2012 році заяви про прийняття спадщини після смерті своєї матері - спадкодавиці [PERSON] , нею не було повідомлено нотаріуса про те, що є інші спадкоємці першої черги: - діти померлого раніше за спадкодавицю сина [PERSON] , - онука [PERSON] , яка постійно проживала і зареєстрована із спадкодавицею в одному будинку, та онук [PERSON] , який був на момент прийняття спадщини неповнолітнім та що спадкодавиця ще за життя подарувала не тільки онуці [PERSON] 1/7 частину будинку, а також і онуці [PERSON] 4/7 частин цього будинку. \~ \~ \~ \~Отже, приховання від нотаріуса при відкритті спадкової справи, достеменно відомої [PERSON] інформації про наявність прийнявших спадщину інших спадкоємців і факту дарування [PERSON] 4/7 частин будинку призвело до того, що нотаріусом відповідачці видане свідоцтво про право на спадщину на 6/7\~частин спірного\~будинку (без врахування подарованих в 2006 році 4/7 його частин, що не входять до спадкової маси після смерті [PERSON] , та без врахування розміру часток в спадковому майні прийнявших цю спадщину інших спадкоємців [PERSON] - 1/14 частина, [PERSON] - 1/14 частина). \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів спадкової справи, [PERSON] підписала особисто заяву про прийняття спадщини, в змісті якої зазначено, що «інших спадкоємців, передбачених законом, у померлої немає» (а.с.78). \~ \~ \~ \~Крім цього, матеріали спадкової справи містять довідку про склад сім`ї, яку [PERSON] подала нотаріусу (на бланку Виконавчого комітету Фастівської міської ради) від 29.10.2020, яка була підписана головою вуличного комітету та засвідчена адміністратором ЦНАП, відомості в яку внесла особисто, а саме про зареєстрованих у буд. [ADDRESS] осіб, а саме: [PERSON] онука з 1985, [PERSON] - правнучка з 2009 року, [PERSON] правнучка з 2006 року; [PERSON] онук з 2001 року; [PERSON] правнук з 2017 року (що відображено у журналі судового засідання від 08.04.2021 (а.с.167-168). \~ \~ \~ \~Враховуючи встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що маючи право на 1/7 частину спадкового будинку, [PERSON] , внаслідок приховування достовірної інформації щодо кола спадкоємців, отримала свідоцтво на 6/7 частин спірного будинку. Нотаріус в судовому засіданні пояснила, що може внести зміни в свідоцтво про право на спадщину лише за умови, що спадкоємець, який отримав свідоцтво, поверне його оригінал до спадкової справи. [PERSON] відмовилась надати згоду на внесення нотаріусом змін до свідоцтва про право на спадщину і оригінал свідоцтва до спадкової справи не повернула. \~ \~ \~ \~Щодо позиції представника відповідача про обрання позивачем невірного способу захисту цивільних прав, то суд дійшов наступних висновків. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого права та інтересу та у спосіб, встановлений законом. \~ \~ \~ \~Позивачі, звертаючись до суду посилаються на ст. 1301 ЦК України, в якій визначено, що свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом. \~ \~ \~ \~На підставі зазначеної норми закону, позивачі просять суд визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане [PERSON] державним нотаріусом Фастівської міської державної нотаріальної контори Бойко Оленою Олександрівною 02.11.2020року на 6/7 частин житлового будинку [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Статтею 1301 ЦК України визначено, що свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом. \~ \~ \~ \~Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. \~ \~ \~ \~При цьому, зміни до свідоцтва про право на спадщину вносяться без визнання попереднього свідоцтва про право на спадщину недійсним. У такому випадку нотаріус повинен вилучити на підставі рішення суду про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину у спадкоємців раніше видані свідоцтва та замість них видати нові, з актуальною інформацією. \~ \~ \~ \~Внесення змін до свідоцтва про право на спадщину в судовому порядку може мати місце у разі, коли відсутня\~згода спадкоємців\~на внесення\~змін до\~свідоцтва,\~а також\~існують інші\~обставини,\~що позбавляють\~можливості внести\~такі зміни\~в нотаріальному\~порядку. \~ \~ \~ \~Враховуючи ту обставину, що відповідачка [PERSON] не визнає права позивачів на спадщину, не погодилась на внесення змін до свідоцтва про право на спадщину та не повернула нотаріусу в добровільному порядку оригінал оскаржуваного свідоцтва про право на спадщину для внесення в нього відповідних змін, суд вважає , що обраний позивачами спосіб захисту порушеного права на спадщину - визнання такого свідоцтва недійсним. є вірним та таким, що відповідає нормам ст. 16 ЦК України. \~ \~ \~ \~Судом також встановлено, що в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, який діяв до 01.01.2013 року, відсутня інформація про відчуження [PERSON] , [PERSON] 4/7 частин спадкового будинку за договором дарування від 19.08.2006 року. \~ \~ \~ \~Відповідачка [PERSON] та її представник вважають, що право власності у [PERSON] на це майно не виникло, оскільки ця інформація не відображена в Реєстрі і воно входить до спадкової маси після смерті [PERSON] як належне їй на день смерті нерухоме майно. \~ \~ \~ \~Суд не погоджується з позицією\~відповідача щодо\~не набуття\~позивачем права\~власності на\~подароване майно\~у зв`язку\~з відсутністю\~державної реєстрації\~договору дарування,\~враховуючи наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до Конституції України до спірних правовідносин застосовуються ті правові норми, які були чинними на момент їх виникнення. \~ \~ \~ \~З 01.01.2004 року набрав чинності перший цивільний кодекс України. Новелою цього кодексу було поняття про правочин. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 202 ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~Згідно нового ЦК правочином є договір дарування та договір купівлі - продажу нерухомого майна. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.\~1\~ст.\~209\~ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) Правочин, який вчинений у письмовій формі, підлягає нотаріальному посвідченню лише у випадках, встановлених законом або домовленістю сторін. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.\~1\~ст.\~210\~ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) Правочин підлягає державній реєстрації лише у випадках, встановлених законом. Такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.\~657 ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) Договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~719 ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) Договір дарування нерухомої речі укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 209 ЦК України Нотаріальне посвідчення правочину здійснюється нотаріусом або іншою посадовою особою, яка відповідно до закону має право на вчинення такої нотаріальної дії, шляхом вчинення\~на документі,\~в якому\~викладено текст\~правочину,\~посвідчувального напису. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.\~3\~ст.\~640 ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) Договір, який підлягає нотаріальному посвідченню або державній реєстрації, є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення або державної реєстрації, а в разі необхідності і нотаріального посвідчення, і державної реєстрації - з моменту державної реєстрації. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 722 ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) право власності обдарованого на дарунок виникає з моменту його прийняття. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 4 ст. 722 ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) Прийняття обдаровуваним документів, які посвідчують право власності на річ, інших документів, які посвідчують належність дарувальникові предмета договору, або символів речі (ключів, макетів тощо) є прийняттям дарунка. \~ \~ \~ \~Отже, за ст. 719 ЦК України (в редакції яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) на момент укладення між [PERSON] та [PERSON] договору дарування 4/7 частин спірного будинку державної реєстрації\~такого договору\~дарування не\~вимагалося. \~ \~ \~ \~Для укладання договору дарування нерухомого майна було достатньо лише його нотаріального посвідчення, що і відбулося в нашому випадку. \~ \~ \~ \~В п.7 Договору дарування від 19.08.2006 року зазначено: «Право власності на подаровані 4/7 часток вказаного житлового будинку виникає у обдаровуваного у відповідності до ст. ст. 719, 722 Цивільного кодексу України, тобто з моменту прийняття дарунка. Прийняттям дарунка вважається одержання Обдаровуваною примірника цього договору після його нотаріального посвідчення (а.с.42 на звороті). \~ \~ \~ \~Отже, з урахуванням викладених норм цивільного законодавства, що діяло на момент виникнення спірних правовідносин, подаровані [PERSON] 4/7 частин будинку [ADDRESS] , до спадкової маси після смерті [PERSON] не входять з огляду на те, договір дарування [PERSON] , [PERSON] 4/7 частин спірного житлового будинку було укладено 19.08.2006 року. \~ \~ \~ \~При цьому, договір дарування нотаріально посвідчено приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Вінічук Н.В. (а.с.42). \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 7 вказаного Договору дарування право власності на подаровані 4/7 часток вказаного житлового будинку виникає у обдарованого у відповідності до ст. ст. 719, 722 ЦК України, тобто з моменту прийняття дарунка. Прийняттям дарунка вважається одержання обдаровуванню примірника з договору після його нотаріального посвідчення. \~ \~ \~ \~Таким чином, до 01.01.2013 року (дня набрання чинності ЗУ «Про внесення змін до ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та інших законодавчих актів) право власності на нерухоме майно виникло у набувача з моменту його державної реєстрації в реєстрі правочинів. Оскільки при укладенні договору дарування 4/7 частин будинку нотаріусом було здійснено його державну реєстрацію і зареєстровано договір в\~реєстрі правочинів\~за №\~2459,\~то [PERSON] \~набула право\~власності на\~зазначене в\~договорі дарування\~майно з\~19.08.2006\~року. \~ \~ \~ \~Крім цього, на підтвердження того, що [PERSON] є власником 4/7 частин спірного будинку на підставі договору даруванні від 19.08.2006 року, слугує і наявна у неї можливість здійснити державну реєстрацію свого права власності, проте, лише за умови визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину на 6/7 частин спірного будинку, безпідставно отриманого [PERSON] . \~ \~ \~ \~При цьому, суд критично відноситься до тієї обставини, що відповідачка [PERSON] нібито не знала, що її мати [PERSON] подарувала 19 серпня 2006 року обом своїм онучкам частини свого будинку, оскільки дане твердження спростовується встановленими в ході судового розгляду справи наступними фактами і обставинами: дочка відповідачки [PERSON] в судовому засіданні підтвердила, що 19 серпня 2006 року вони ходили до нотаріуса в трьох - вона, [PERSON] та бабуся [PERSON] , а також, що [PERSON] з дня дарування 4/7 частин будинку продовжує проживати в цій частині будинку разом із своїми дітьми, що не заперечувалось сторонами. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Статтею 81 ЦПК України, визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~Щодо судових витрат. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] судовий збір у розмірі 840,80 гривень. \~ \~ \~ \~На підставі\~наведеного та\~

Outcome: approved