Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

В жовтні 2019 року позивач звернулась до суду з позовом до фізичної особи-підприємця [PERSON] про захист прав споживача, стягнення матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позову вказувала, що 30.09.2017 за адресою м. Київ, пр-т Ак. Палладіна, 7 в пункті прийому мережі хімчисток ТОВ «УН МОМЕНТО», за документами ФОП [PERSON] віддала цілісну дублянку сірого кольору з натуральним хутром полярної лисиці без механічних розривів дублянки та без механічних пошкоджень хутрового коміру для надання послуги хімічної чистки для очищення однієї плями приблизним діаметром 6-8 см в нижній частині задньої сторони дублянки. Позивачем було частково сплачено кошти в розмірі 400,00 грн за послуги хімчистки. Позивачу було повідомлено, що загальна вартість чистки складатиме з 900,00 грн. Позивачу була роздрукована квитанція-договір для підпису. При цьому, адміністратор пункту прийому запевнила позивача, що ні з дублянкою, ні з хутром нічого не станеться. В подальшому, 19.10.2017 позивач отримала від хімчистки смс-повідомлення в якому було вказано, що замовлення ще не виконано. Того ж дня, заступником Генерального директора - Овчаренко Т.А. позивача було повідомлено про те, що при хімічній чистці дублянки було зіпсоване та відірване хутро на комірі і неготовність виробу через це. 20.10.2017 позивач з`явилася до пункту прийому та разом з адміністратором прийомного пункту оглянула дублянку і була шокована зовнішнім виглядом дублянки, яка мала істотні дефекти, яких при прийомі не було: відірване хутро від коміру, розірване шматками, зіпсоване безпосередньо хутро коміру дублянки, деформований комір, колір дублянки з сірого перетворився в світло голубий, пляма не тільки не була виведена, а стала ще гіршою на вигляд. Позивача було запевнено, що процес чистки не завершено і повідомила про готовність заміни зіпсованого хутра за рахунок хімчистки. Позивач надала копію чеку про купівлю дублянки а також, контакти виробника дублянки. В подальшому, позивач самостійно проконсультувалась з виробником і повідомила відповідача про те, що подібне хутро вартує від 150 дол. США, а пошив подібної речі буде коштувати 750 дол. США. Позивача було повідомлено, що вона зможе забрати з чистки дублянку лише 30.10.2017, при цьому, їй було відмовлено в заміні хутра. При огляді, позивач побачила, що пошкодження та розриви на речі залишились. Позивач вказує, що послуга з хімічного чищення дублянки була надана неналежної якості та не виконана повністю ФОП [PERSON] , згідно зазначеної дати видачі замовлення - 19.10.2017 та умов виконання замовлення з хімічної чистки дублянки, зазначених в квитанції-договорі. Користуючись правами споживача згідно чинного законодавства України у присутності свідків 30.10.2017 позивач подала заяву з проханням про відшкодування вартості оплаченої послуги хімічного чищення неналежної якості та відшкодування вартості пошкодженого та розірваного виробу. 22.11.2017 позивача було повідомлено про відмову в організації незалежної експертизи. Також, позивач наголошувала на порушеннях при прийомі дублянки, оскільки було завищено ступінь зносу, вказано невірний колір, вказано невірну оціночну вартість, зазначено відсутність маркування, не проведено проб чи тестів, не попереджено про можливість розриву хутра. В подальшому, позивач звернулась до Головного управління Держспожив служби в м.Києві, Держпродспоживслужби України та Міністерства економічного розвитку та торгівлі України за захистом своїх прав. Відносно відповідача було проведено позапланову перевірку за результатами якої, позивача було зобов`язано самостійно подати найменування та місцезнаходження установи, уповноваженої на проведення експертизи. Проте, не дивлячись на виконання вказаного обов`язку, у проведенні експертизи позивачу було відмовлено. Також позивач зазначає, що сплачені нею 400,00 грн були їй повернуті, проте це не позбавляє відповідача відповідальності за зіпсовану річ. Позивач повідомляє, що їй було запропоновано сертифікат на суму 1000,00 грнна безкоштовне майбутнє обслуговування на суму 1000,00 грн, проте для неї ця пропозиція є неприйнятною, оскільки вона не збирається більше користуватись послугами відповідачі після зіпсування дублянки. Також їй було запропоновано організувати заміну хутра, проте, позивач не погодилась нести витрати по купівлі вказаного хутра. З огляду на викладене, позивач просить суд стягнути з відповідача на її користь матеріальні збитки у розмірі вартості зіпсованої дублянки - 15 880 грн., що сплачена за товар згідно чеку №1 від 19.12.2015; пеню у розмірі трьох відсотків вартості послуги за кожний день у зв`язку з простроченням виконання замовлення: 900*3%*721=19 467 грн. (вартість послуги 900 грн., кількість днів прострочення виконання зобов`язання з 20.10.2017р. по 11.10.2019р. -721); матеріальну шкоду в розмірі 20 000,00 грн. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 21.10.2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків (том 1, а.с. 154). В подальшому, позивачем були виправлені недоліки, про які йшла мова в ухвалі. Ухвалою суду від 01.11.2019 позивача звільнено від сплати судового збору та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (том 1, а.с. 188). Відповідач направив до суду відзив на позов, в якому повністю заперечує проти позовних вимог та просить відмовити в позові в повному обсязі. 30.09.2017 позивач здала фізичній особі-підприємцю [PERSON] в приймальному пункті хімчистки «UNMOMENTO», що знаходиться за адресою: [ADDRESS], для надання послуг з хімічного чищення дублянку жіночу, про що оформлено квитанцію-договір № 186228. Приймальником [PERSON] при огляді речі в присутності позивача були встановлено та позначено в квитанції наступні наявні дефекти виробу, а саме: Дефекти поверхні: розшарування шкіри, різнофактурність та різнотон шкіри, різна структура шкіри, почорніння. Дефекти кольору: вигорання кольору, зміна окрасу, різнотон, розводи. Також позначені дефекти, що виникли в процесі носіння: забруднення рукавів, забруднення на манжетах, забруднення на карманах, забруднення коміру, блиск, вигорання, випнута ділянка виробу, затерта ділянка виробу, залом, зачіпки, загальне забруднення, пілінг, потертість, плями, порушення структури шкіри. Інші дефекти: наявність клеєних деталей. Приховані дефекти: нез`ємна фурнітура без гарантії, пошкодження тканини в частині нез`ємної фурнітури внаслідок механічного впливу при експлуатації та неможливістю демонтажу фурнітури при чищенні, випнута ділянка виробу, неповне видалення сильних забруднень, прояв білястості в місцях сильних забруднень, збільшення жорсткості, зміна відтінку, зміна забарвлення, структурні порушення можуть посилитись, можлива за линька. Наявність плям: плями змішані, поту, білкового походження, жиру, на задній частині велика пляма невідомого походження без гарантії, клієнта попереджено. Опис виробу: дублянка жіноча коричневого кольору середньої довжини до 90 см. Вид послуги: чищення виробу. Забруднення сильне. Попередження: можливе неповне видалення плям, можливо проявлення прихованих дефектів. Вартість послуги склала 900,00 грн, з яких аванс в розмірі 400,00 грн було сплачено під час оформлення замовлення. Фактична заборгованість позивача за послугу склала 500, 00 грн. Оціночна вартість речі позивача зазначена в квитанції в розмірі 4000,00 грн зі слів клієнта без надання підтвердження. Згідно із п. 18 Правил побутового обслуговування населення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 16.05.1994р. № 313 та п. 2.4. Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення від 27.08.200р. № 20 вартість прийнятих виробів визнається за погодженням із замовником або на підставі підтвердних документів, що засвідчують їх ціну, і зазначається разом з відсотком зносу в квитанції. Крім того, щодо належного позивачеві виробу було встановлено ступінь зносу 50%, що відповідає нормативам з огляду на стан речі, в якому вона передавалась для хімічного чищення, що позначений в квитанції. Так, згідно п. 2.5. Інструкції знос 50 відсотків встановлюється для виробів, що приймаються в обробку, з такими ознаками: вироби ношені, прані, чищені, перефарбовані, вигорілі; із збитим ворсом, потерті, із спущеними петлями; з невеликим поривами та штопанням; із значним забрудненням, заплямуванням, які мають зачіпки, незначні припали; вироби з тканин, дубльованих пінополіуретаном, що мають заломи на ліктьових згинах. Крім того, в момент оформлення замовлення позивача було попереджено про те, що хімчистка не несе відповідальності за наявність дефектів, що були виявлені під час оформлення замовлення та позначені в квитанції-договорі, та прихованих дефектів, що виникли при виготовленні виробу чи в процесі носіння та експлуатації виробу, в тому числі, за закріплені плями і затіки; зміну інтенсивності кольору чи забарвлення, зміну форми малюнка, білястість, пожовтіння, вицвітання, зблякнення, витравлені місця, утворені від дії поту, хімікатів, світла і тривалого тертя в процесі носіння; різнотонність, збільшення жорсткості шкіри і шкіряної тканини, деформацію на виробах із натурального та штучного хутра, замші, велюру та шкіри; вади шкіри. Вироби, на яких відсутня фабрична бирка, а також ті, що мають застарілі та/або самостійно оброблені плями, а також плями чи забруднення, що можуть змінити структуру хутра та шкіри та їх колір, приймаються без гарантії якості виконання замовлення». На зворотньому боці квитанції проставила власноручний підпис, що свідчить про те, що позивач була ознайомлена з усім, позначеним в квитанції та, проставивши підпис, погодилась з усіма умовами договору. Відповідно до технологічного регламенту хімчистки UNMOMENTO безпосередньо перед чищенням на виробництві виріб оглянула технолог на предмет визначення виду та складу матеріалів, з яких виготовлена річ, та символів та вимог догляду для подальшої обробки. Зазначає, що таке попереднє тестування не виконується приймальником на приймальному пункті в присутності замовника. Після чищення проявився прихований дефект у вигляді вади шкіри хутра, а саме пориву міздри нез`ємного хутряного коміру, що є наслідком порушень структури шкіри. Причиною проявлення даного дефекту є стан виробу, в якому він передавався для чищення відповідачеві, в тому числі, з врахуванням наявних на ньому дефектів від експлуатації, та не є винні дії хімчистки, з порушенням нею технології хімічного чищення. Хімічне чищення виконувалось відповідно до технічної документації та з дотриманням вимог та символів догляду за виробом. Дефект у вигляді пориву шкіряної тканини хутряного коміру є наслідком неякісної вичинки хутра виробником використанням при пошитті старого хутра, неправильним зберіганням при високих темперах в домашніх умовах протягом теплих сезонів (весна-літо) та природнім зносом у процесі носіння та експлуатації речі. Так, як вбачається з наданих позивачем документів, що підтверджують придбання дублянки в грудні 2015 року, до моменту передачі дублянки відповідачеві в хімчистку вона експлуатувалась 2 сезони: зима 2015-2016 р. та зима 2016-2017 р. та зберігалась в теплі пори року, коли не експлуатувалась. Kpiм того, не підділась виведенню велика пляма невідомого походження на задній частині дублянки, на яку відповідачем не надано гарантії, про що попереджено позивача в момент оформлення замовлення. Зважаючи на те, що після завершення зимового сезону та до моменту здачі речі для хімічного чищення минуло близько 6 місяців, така пляма, враховуючи ворсяну структуру матеріалу дублянки, за цей час закріпилась. Також відповідач зазначає, що не погоджується з наведеним розрахунком та позовною вимогою про стягнення пені з огляду на наступне. Як випливає з інформації з позовної заяви, повідомлення про готовність видати дублянку після надання послуг позивач отримала усно 30 жовтня 2017, повторне письмове повідомлення про можливість отримати дублянку на приймальному пункті було направлено відповідачем позивачу листом від 19 листопада 2017, який отриманий позивачем 22 листопада 2017р., про що нею поставлено відповідний напис. Незважаючи на готовність видати дублянку після надання послуг, про що позивачеві було відомо, остання за своєю власною ініціативою відмовилась одержувати свою річ. Таким чином, виходячи з зазначеного вище, не можна вважати дану обставину простроченням надання послуг відповідачем та нараховувати пеню за прострочення виконання послуги. Виходячи із строку виконання замовлення, зазначеного в квитанції - 19 жовтня 2017р., та дати отримання позивачем повідомлення про виконання послуги чищення (відповідно, 30 жовтня та 22 листопада 2017р.), прострочення становить лише 10 днів (період 20 жовтня 2017р. - 29 жовтня 2017р.), і аж ніяк ні 721 день. Крім того, враховуючи ст. 258 ЦК України скорочену позовну давність в один рік до вимоги про стягнення пені, відтак пеня за ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» не підлягає нарахуванню та стягненню Вказує, що, відповідач надав позивачу послугу з хімічного чищення належної якості відповідно до замовлення, діючих стандартів та технологічних процесів (інструкцій). Спосіб оброблення був обраний вірно відповідно до маркування та символів та вимог догляду за ДСТУ 2122-93. Такі дефекти, як закріплена пляма на виробі, що залишилась; зміна інтенсивності кольору речі та псування хутра коміра дублянки, є дефектами, що допускаються діючими нормативно-правовими актами, про які було попереджено позивача, та не є безумовною підставою для настання у відповідача цивільно-правового обов`язку по відшкодуванню майнових збитків позивача, особливо враховуючи стан речі на момент передачі її відповідачу для виконання послуги та відсоток зносу 50%, підтверджені квитанцією (том 1, а.с. 207-221). Відповідачем також було подано клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, водночас, враховуючи той факт, що вказане клопотання було подано з порушенням процесуальних строків, до нього були застосовані положення ст. 126 ЦПК, клопотання залишено без розгляду. Позивач скористалась своїм правом на подання відповіді на відзив, та наголошувала, що приймальником [PERSON] при огляді речі був позначений в квитанції - договорі №186228 від 30.09.2017 значний перелік дефектів виробу. Цей перелік в квитанції-договорі зазначений російською мовою, тоді як інша частина квитанції українською мовою. При усному обговоренні стану дублянки та процесу хімічного чищення з адміністратором до підписання квитанції договору - зазначений перелік дефектів [PERSON] не обговорювався і не був перекладений на українську мову для розуміння. Вказує, що такого переліку дефектів на виробі не було, оскільки вартість дублянки за чеком від 19.12.2015 року становила 15 880 грн., у використанні знаходилася з 19.12.2015 року по 29.09.2017 року, що разом становить 650 календарних днів - 1 рік, 9 місяців і 10 днів. Враховуючи, що виріб, відноситься до одягу з хутром згідно зі ст. 7 Закону України «Про захист прав споживачів» та п. 38 Наказу №104 Міністерства Економіки України «Про затвердження Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами», за якими на сезонні товари (одяг, хутряні й інші вироби) строк придатності обчислюється з початку відповідного сезону, який установлюється Постановою №172 Кабінету Міністрів України «Про реалізацію окремих положень Закону України «Про захист прав споживачів» від 19.03.1994р. та у гарантійний термін не включається час іншого сезону (міжсезонний період) - термін використання дублянки становить 284 календарних дні , а це фактично півтора сезону експлуатації. Відповідно п. 29 та п. 40 Наказу №104 Міністерства Економіки України «Про затвердження Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами» від 19.04.2007 р., споживач має право пред`явити виробнику (продавцю) вимогу про безоплатне усунення недоліків (істотних недоліків) чи відшкодування витрат на усунення недоліків товару, допущених з вини виробника товару, якщо недоліки було виявлено протягом двох років. У зв`язку з викладеним позивач мала право пред`явити виробнику відповідні вимоги по безкоштовному усуненню недоліків, виявлених протягом двох років від дати покупки, якщо б хімчисткою були б надані докази істинних причин розривів дублянки і була б доведена вина виробника висновком незалежної експертизи. Однак, відповідач відмовився здійснити таку незалежну експертизу якості хімічної чистки та надати докази своєї невинуватості. Відповідач своєю бездіяльністю більше двох років, навіть після виявлення порушень контролюючими органами захисту прав споживачів, позбавив позивача можливості правомірно потягом 2 років від дати покупки відповідно до законодавства звернутися до виробника для безоплатного усунення недоліків. Позивач стверджує, що звернулася за послугою хімічного чищення лише однієї плями приблизно діаметром 6-8 см, як знаходилася локально в нижній частині задньої сторони дублянки, а не хімічного чищення всієї дублянки в цілому. Жодна умова надання послуг хімічної чистки, що зазначена в квитанції - договорі №186228 від 30.09.2017, щодо якої хімчистка не несе відповідальності - не містить попередження споживача, про механічні розриви хутра виробу чи самого виробу в цілому, які призведуть до неможливості використання виробу за призначенням без додаткових фінансових затрат на усунення цих розривів. Зазначає, що дублянка не забрана з пункту прийому саме через відмову відповідача підписувати акт прийому-передачі розірваної речі, а також відмовою відповідача здійснити незалежну експертизу наданої послуги хімічного чищення. Вказує, що відповідач не враховує той факт, що є виконавцем, і суб`єктом господарювання, який надає послуги, а саме послуги з хімічного чищення, та споживач також має право на перевірку якості наданих таких послуг, оскільки ст. 17 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено права споживача у сфері торговельного та інших видів обслуговування - виконавець зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи наданої послуги. Також позивач звертає увагу на невірно вказані приймальником факти, а саме колір: дублянка сірого кольору, а не коричневого; маркування для можливості хімічного чищення вшите в дублянку і присутнє; завищений ступінь зносу з 30% до 50%, невірно вказана вартість дублянки на момент огляду дублянки приймальником: не 4 000 грн, а 15 880 грн, відповідач, згідно відзиву, відповідач вважає - «неважливими даними». Однак ці дані є важливими і свідчать про неуважність адміністратора прийомного пункту та сумніви щодо її компетентності в описі стану речі до хімічного чищення та сумніви дійсної наявності вказаного переліку дефектів російською мовою при прийомі дублянки. Відповідачем не надано жодного документального підтвердження та доказів здійснення послуги хімічного чищення належної якості працівниками ФОП [PERSON] та належної якості використаних засобів та речовин при хімічній чистці дублянки. Щодо відшкодування вартості завданої моральної шкоди відповідачем згідно ст. 23 ЦКУ, позивач вказує на протиправну поведінку та бездіяльність відповідача, що призвело до емоційних та душевних страждань які тримають вже більше 2 років (том 2, а.с. 17-30). В подальшому, відповідач направив до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначає, що згідно із ст. 866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. Відповідно до п.9 Правил побутового обслуговування населення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 16.05.1994р. № 313 побутові послуги надаються замовникам згідно з угодами, документальним підтвердженням укладення яких є такі документи: договір за типовою формою, затвердженою Укрсоюзсервісом, квитанція, касовий чек, товарний чек, квиток встановленої форми. Права, обов`язки, відповідальність виконавця і замовника, передбачені цими Правилами, діють з моменту укладення угоди про надання побутової послуги. Згідно із п. 2.1. Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення від 27.08.200р. № 20 замовлення оформлюється договором (квитанцією). Пункти п. 2.3. та 2.4.Інструкції встановлюють, що під час приймання замовлення приймальник повинен: оглянути кожний виріб у присутності замовника з метою визначення можливості його обробки в умовах підприємства, встановлення ступеня зносу, виявлення дефектів (плям), які неможливо усунути тощо; попередити замовника про можливу усадку виробу і проявлення після обробки прихованих дефектів. Вартість прийнятих виробів установлюється за погодженням із замовником або на підставі підтвердних документів і зазначається разом із відсотком зносу в договорі (квитанції). При оформленні замовлення замовник своїм підписом підтверджує згоду щодо вартості виробу, відсотку зносу, виду обробки, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливість проявлення прихованих дефектів та усадки виробу після обробки. Крім того, згідно із п. 3.3. Галузевого стандарту України « Одяг та предмети домашнього вжитку після хімічної чистки. Загальні технічні умови» (ГСТУ 201-03-96) кожний виріб під час приймання до хімічної чистки повинен бути оглянутий в присутності замовника в розкладеному вигляді. Виявлені дефекти повинні бути позначені у квитанції. Укладений між позивачем та відповідачем договір побутового обслуговування у формі квитанції - договору № 1862228 від 30.09.2017р. свідчить, що він містить всі необхідні дані (опис виробу/його індивідуальні властивості, наявні дефекти, вид обробки, ступінь зносу, попередження про можливість проявлення після обробки прихованих дефектів тощо), що доводить, що договір укладений під час приймання та огляду дублянки у встановленому чинним законодавством порядку. Дані квитанції доводять, що вона не могла бути заздалегідь надрукована з певним переліком дефектів. Крім того, позивач не заперечує, що самостійно здавала свою дублянку на приймальному пункті відповідача, де виріб оглядався приймальником [PERSON] , яка в присутності позивача оформила квитанцію, яку позивач підписала власноруч. Підпис позивача свідчить, що вона підтверджує згоду щодо вартості виробу, відсотку зносу, виду обробки, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливість проявлення прихованих дефектів та усадки виробу після обробки. Про готовність та пропозицію видати дублянку після чищення позивача було повідомлено відповідачем листом від 19 листопада 2018. В подальшому відповідач не перешкоджав позивачу в отриманні нею своєї речі. Але позивач самостійно відмовилась отримати свою річ, таким чином, добровільно відмовившись від свого права пред`явити у встановлений строк до виробника дублянки свої правомірні вимоги, передбачені законом. Так, абз. 2 ч. 4 ст. 17 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлює положення про те, що у разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов`язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Твердження позивача спростовуються даними письмової квитанції-договору, підписаної позивачем, в якій зазначається вид послуги, погоджений сторонами, а саме: чистка виробу з вартістю послуги згідно прейскуранта цін станом на дату оформлення замовлення - 900 гривень. Вказує також, що чинне законодавство зобов`язує хімчистку попереджати лише про можливість проявлення прихованих дефектів, а не про наслідки проявлення таких дефектів у вигляді неможливості використання виробу за призначенням. Про виконання робіт відповідач повідомив позивача листом від 19 листопада 2017 року, що підтверджується копією листа про отримання від 22.11.2017 року. Зазначає, що позивач помилково вважає початком перебігу строку позовної давності дату інформування її про неусунення порушень її прав як споживача - 27 05.2019. Вказує, що позивач стверджує, що відповідачем йому завдано матеріальні збитки в сумі 15 880 грн, що становить повну вартість придбання дублянки згідно наданого чеку № 1 від 19.12 2015 року. Однак, оцінка дублянки, погоджена сторонами при укладенні квитанції-договору, становить 4 000 грн. Оскільки позивачем при оформленні замовлення документів, підтверджуючих ціну дублянки, не надано, а за погодженням сторін в квитанції за підписом позивача вказано ціну 4 000 грн, відтак, дійсний розмір матеріальних збитків мав би становити (з врахуванням 50% зносу): 4 000 гривень - 50% (2 000 гривень) = 2 000 гривень. У зв`язку з викладеним, просить відмовити повністю (том 2, а.с. 38). Позивач в судовому засіданні підтвердила обставини, викладені в позові, просила позов задовольнити. Повідомила, що для неї ця дублянку була досить вартовною покупкою, на яку вона тривалий час збирала гроші. Пляма через яку вона здала дублянку для проведення хімічної чистки, в принципі не була ярко виражена і не заважала продовжувати користуватись цією річчю за призначенням. Якщо б вона була попереджена про можливі пошкодження дублянки після хімічної чистки, вона ніколи б не погодилась на проведення чистки. Зазначила, що вона зробила все від себе належне для того, щоб захистити свої права, неодноразово зверталась і до відповідачі і до інших уповноважених органів з приводу цієї ситуації, також повідомила, що до продавця дублянки вона могла б звернутись, у разі, якщо у неї були б результати експертизи яка підтверджувала вади шкіри, або інші дефекти речі. У даному випадку, вона позбавлена такої можливості. Єдине, що відбулось за ці роки це те, що їй було виплачено 400,00 грн авансу за проведення чистки, які вона сплачувала. Тому, як крайній спосіб захисту свого права, позивач вирішила звернутись до суду за захистом своїх прав. Позов просила задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечувала, просила відмовити з підстав,зазначених у відзиві. Продемонструвала дублянку, яка була в незмінному кольорі, що підтвердила також позивач, при цьому, хутро на комірі дублянки дійсно розірвано в декількох місцях. Представник звертала увагу на низьку якість хутра, вади шкіри, які могли відреагувати на хімічну чистку такими розривами. При цьому, представник наголошувала, що позивача було повідомлено про можливі негативні наслідки проведення хімічної чистки, які детально були описані в квитанції, яку позивач особисто підписала. Вказувала, що у даному випадку проведення експертизи не було обов`язком відповідача, а вартість такої експертизи була надзвичайно обтяжливою. Тому у відповідача,який має одну точку прийому та є володільцем невеликого бізнесу не було можливості сплатити вартість вказаної експертизи. Повідомила, що відповідач, хоча і не визнавав своєї вини, однак пропонував позивачу взяти на себе вартість роботу по заміні хутра у разі, якщо позивач надасть таке хутро, також їй пропонувалось надати сертифікат номіналом 1000,00 грн на послуги відповідача. Проте позивач на такі умови не погодилась. Представник відповідача, вважала, що підстави для задоволення позову - відсутні. Свідок [PERSON] , яка є подругою позивача та знає її більше 10 років повідомила, що вона була присутня під час купівлі позивачем дублянки, підтвердила, що дублянка коштувала близько 15800,00 грн, вона це запам`ятала, оскільки позивачу не вистачало готівкових грошей і вони шукали банкомат для того, щоб зняти необхідну суму. Їй відомо, що підставою для передання речі в хімчистку була невелика пляма, в подальшому, вона була присутня, коли позивача було ознайомлено з пошкодженнями дублянки після хімічної чистки, підтвердила, що представник відповідача відмовився підписати акт про передачу речі з описом пошкоджень. Бачила особисто, що після проведення хімічної чистки дублянка була порвана, хутро на комірі було порвано, цвіт дублянки змінився до блакитного, стан шкіри та структура шкіри залишилась без змін. Окрім того, слід зазначити, що до початку розгляду справи по суті, судом неодноразово вживались заходи щодо роз`яснення сторонам їх права на призначення судової експертизи, проте, сторони своїм правом не скористались, клопотань про призначення експертизи не подавали. Заслухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши письмові докази по справі, оглянувши дублянку, яка була предметом хімічної чистки, суд дійшов таких висновків. Судовим розглядом встановлено, що дублянку було придбано позивачем 19.12.2015 за 15 880,00 грн. Вказане підтверджується копією товарного чеку, який хоча не є первинним документом, проте, на підставі ст. 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» вважається розрахунковим документом, тобто може підтвердити факт продажу речі за певну суму грошей. Окрім того, вказаний факт було підтверджено показами свідка (а.с. 10). Відповідно до квитанції-договору №186228 від 30.09.2017 [PERSON] звернулась до фізичної особи - підприємця [PERSON] в пункт хімчистки, що знаходить за адресою: [ADDRESS] , для надання послуг з хімічного чищення жіночої дублянки (а.с. 11). В квитанції були вказані наступні наявні дефекти виробу, а саме: Дефекти поверхні: розшарування шкіри, різнофактурність та різнотон шкіри, різна структура шкіри, почорніння. Дефекти кольору: вигорання кольору, зміна окрасу, різнотон, розводи. Також позначені дефекти, що виникли в процесі носіння: забруднення рукавів, забруднення на манжетах, забруднення на карманах, забруднення коміру, блиск, вигорання, випнута ділянка виробу, затерта ділянка виробу, залом, зачіпки, загальне забруднення, пілінг, потертість, плями, порушення структури шкіри. Інші дефекти: наявність клеєних деталей. Приховані дефекти: нез`ємна фурнітура без гарантії, пошкодження тканини в частині нез`ємної фурнітури внаслідок механічного впливу при експлуатації та неможливістю демонтажу фурнітури при чищенні, випнута ділянка виробу, неповне видалення сильних забруднень, прояв білястості в місцях сильних забруднень, збільшення жорсткості, зміна відтінку, зміна забарвлення, структурні порушення можуть посилитись, можлива за линька. Наявність плям: плями змішані, поту, білкового походження, жиру, на задній частині велика пляма невідомого походження без гарантії, клієнта попереджено. Опис виробу: дублянка жіноча коричневого кольору середньої довжини до 90 см. Вид послуги: чищення виробу. Забруднення сильне. Попередження: можливе неповне видалення плям, можливо проявлення прихованих дефектів. Вартість послуги склала 900,00 грн, з яких аванс в розмірі 400,00 грн було сплачено під час оформлення замовлення. Фактична заборгованість позивача за послугу склала 500, 00 грн. Оціночна вартість речі позивача зазначена в квитанції в розмірі 4000,00 грн зі слів клієнта без надання підтвердження. При цьому, згідно із п. 18 Правил побутового обслуговування населення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 16.05.1994р. № 313 та п. 2.4. Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення від 27.08.200р. № 20 вартість прийнятих виробів визнається за погодженням із замовником або на підставі підтвердних документів, що засвідчують їх ціну, і зазначається разом з відсотком зносу в квитанції. Відтак, за відсутності інших доказів, суд вважає доведеним той факт, що на момент сдачі дублянки для проведення хімічної чистки, ступінь зносу становила 50%. При цьому, сторонами не заперечується той факт, що після проведення хімічної чистки, дублянка була пошкоджена та містить істотні дефекти, яких при прийомі не було: відірване хутро від коміру, розірване шматками, зіпсоване безпосередньо хутро коміру дублянки, деформований комір. Вказане підтверджується окрім цього наданими позивачем фотографіями речі, показами свідка та оглядом самої дублянки, яку було продемонстровано відповідачем. При цьому підставою для такого пошкодження позивач вважає неналежне надання послуг відповідачем, а відповідач вказує, що хімічна чистка передбачає можливість пошкоджень речі, про що було повідомлено позивача в тексті квитанції, при цьому, такі наслідки залежать від якості самого хутра та матеріалу дублянки, відтак, після чистки проявився прихований дефект у вигляді вади шкіри хутра, а саме пориву міздри хутряного коміру, який неможливо було виявити при огляді до чищення. Матеріалами справи підтверджується неодноразові звернення позивача до відповідача, а також до уповноважених державних органів з проханням поновити її права. Так, 30.10.2017 [PERSON] звернулась до фізичної особи - підприємця [PERSON] з заявою про відшкодування зіпсованої речі (а.с. 13-15). 14.11.2017 [PERSON] звернулась до фізичної особи - підприємця [PERSON] з заявою відповідно до статті 17 п. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» з заявою про приведення незалежної товарознавчої експертизи дублянки сірого кольору з належним маркуванням після хімічної чистки за договором наданих послуг №186228 від 30.09.2017 (а.с. 18). Відповідно до листа фізичної особи - підприємця [PERSON] у відповідь на заяву від 30.10.17 та 14.11.2017, вказано, що відповідно до технологічного регламенту хімчистки « UNMOMENTO », безпосередньо перед чищенням на виробництві виріб оглянула технолог на предмет визначення виду та складу матеріалів з якого виготовлена річ, символів та вимог догляду, та можливості піддання виробу обробці без в трати його товарного вигляду. Таке попереднє тестування не виконується приймальником на приймальному пункті в присутності замовника. Після чищення проявився прихований дефект у вигляді вади шкіри хутра, а саме пориву міздри хутряного коміру, який неможливо було виявити при огляді до чищення. Причиною проявлення даного дефекту не є винні дії хімчистки, пов`язані з порушенням нею технології хімічного чищення, оскільки хімічне чищення виконувалось відповідно до технічної документації та з дотриманням вимог та символів догляду за виробом, а також після проведених проб на окремих ділянках дублянки, в тому числі, й на комірі. Дефект у вигляді пориву коміру є наслідком неякісної вичинки хутра виробником та зносом у процесі носіння та експлуатації речі. Так, як вбачається з наданих документів, що підтверджують придбання дублянки в грудні 2015 року та інформації з заяви від 30 жовтня 2017 до здачі дублянки в хімчистку вона експлуатувалась 2 сезони: зима 2015-2016 р. та зима 2016-2017 р. Крім того, оскільки дублянка в 2017 році вперше піддалась обробці в хімчистці, відтак раніше про вади хутра не могло бути відомим. Послуги хімічного чищення дублянки виконані належним чином за встановленою технологією та у відповідності із символами та вимогами огляду за виробом, враховуючи ступінь зносу та наявні на виробі на момент оформлення замовлення видимі дефекти, а також приховані дефекти, наявні на виробі до хімічного чищення та виявлені після нього, що допускаються чинними нормативами. Вимоги щодо повернення аналогічної дублянки або відшкодування її вартості у сумі купівлі, що становить 15 880 гривень не мають підстав для задоволення. В листі позивача було повідомлено про те, що дублянка знаходиться на приймальному пункті виконавця Фізичної особи-підприємця [PERSON] за адресою: [ADDRESS] та може бути отримане в будь-який час протягом робочих годин приймального пункту. Стосовно вимоги щодо організації ФОП [PERSON] проведення експертизи дублянки з метою встановлення причини її пошкодження, з огляду на відсутність вини виконавця послуги хімічного чищення та належність дефектів, з приводу яких вимагається проведення експертизи, до прихованих дефектів, допустимим чинними нормативами, проведення хімічною експертизи не є доцільним (том 1, а.с. 19-21). Також позивачем було ініційовано перевірку діяльності відповідача уповноваженими органами. Згідно з листом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 01.03.18 №06.5/3508 спеціалістами Головного управління проведено позапланову перевірку підприємця. Повідомлено, що підстави для надання Підприємцю зобов`язань щодо відшкодування збитків у зв`язку з виявленням пошкодження речі після виконання замовлення та підстави для застосування за результатами перевірки до Підприємця санкцій, передбачених ст. 23 Закону, у Головного управління відсутні. Вказано про готовність підприємця до проведення незалежної експертизи у разі надання найменування органу чи установи, уповноваженої на здійснення такої експертизи (том 1, а.с.43-44). На виконання вказаного, позивач направила до відповідача лист з вказанням необхідної для проведення експертизи інформацією (а.с.50). Відповідно до листа фізичної-особи підприємця [PERSON] , виконавець послуги не зобов`язаний за власний рахунок виносити на експертне дослідження питання, що безпосередньо не стосуються причин втрати виробом своєї якості, як от наявність помилок в квитанції, колір виробу, наявність необхідного маркування, дійсний ступінь зносу на момент оформлення замовлення, ринкова вартість усунення та ремонту недоліків, розмір матеріальної шкоди тощо. Закон передбачає проведення експертизи лише на предмет встановлення причин втрати якості продукції. Так, після вивчення цін на експертні послуги на ринку нами було встановлено, що середня вартість експертного дослідження в Київському науково-дослідному інституті судових експертиз дорівнює дійсної вартості речі, виходячи з її оціночної вартості, зазначеної в квитанції, та ціни купівлі дублянки згідно товарного чеку в урахуванням встановленого зносу в 50%. Вартість аналогічних послуг в інших недержавних експертних установах коливається від 7 000 гривень. За результатами проведеної перевірки діяльності ФОП [PERSON] . Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві не було виявлено будь- яких порушень. Відтак, в листі вказано про відсутність готовності відповідача проводити вказану експертизу за власний рахунок(том 1, а.с. 53). Після вказаного листа, у позивача знову розпочалась переписка з уповноваженими органами (том 1, а.с.54-64). Згідно з листом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, у зв`язку з тим, що суб`єктом господарювання було відмовлено у проведенні експертизи та відповідно до абзацу п`ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Держпродспоживслужбою до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України направлено запит на погодження проведення позапланової перевірки ФОП [PERSON] (том 1, а.с. 65). Відповідно до листа Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, Міністерством економічного розвитку і торгівлі України надано погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), яке направлено до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві для проведення перевірки наведених фактів та, у разі виявлення порушень, вжиття впливу згідно з чинним законодавством (том 1, а.с. 68). Згідно з листом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 26.07.18 №06.4/11246, для забезпечення повного і всебічного розгляду матеріалів звернення Головним управлінням відповідно до повноважень, наданих статтею 26 Закону України «Про захист прав споживачів» та статтею 20 Закону України «Про звернення громадян» буде проведено позапланові заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності по відношенню до значеного суб`єкта господарювання (том 1, а.с. 69). Відповідно до листа Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 31.07.18 №06.3/11475, в ході здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) вищезазначеного суб`єкта господарювання встановлено порушення вимог пунктів 1, 3, 4 частини третьої, абзацу сьомого частини третьої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-ХІІ. За встановлене порушення до ФОП [PERSON] застосовано адміністративно-господарські санкції передбачені пунктом 1 статті 23 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-ХІІ (том 1, а.с. 70). Згідно з листом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 26.10.18 №07.3/16799, в ході здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) вищезазначеного суб`єкта господарювання встановлено порушення вимог пунктів 1,3,4 частини третьої, абзацу сьомого частини третьої статті 10 Закону України Про захист прав споживачів» № 1023-ХІІ. Постановою Головного управління від 16.08.2018 року № 15 до ФОП [PERSON] застосовано адміністративно-господарську санкцію у вигляді штрафу в розмірі 4000 гривень на підставі статті 23 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-ХІІ. Відповідно до Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в області, в місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 15.02.2016 № 45, статей 7, 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності «Про захист прав споживачів», та інших нормативно-правових актів, нормативних документів), видано припис ФОП [PERSON] з метою усунення виявленого порушення (том 1, а.с. 72). Відповідно до акту Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів №2397-1-2392 від 27.07.2018 встановлено недоліки у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк безоплатно не усунено за квитанцією-договором від 30.09.2017 № 186228. Іншу річ з такого самого матеріалу і такої самої якості безоплатно не виготовлено та /або повторно не виконано роботи за квитанцією-договором від 30.09.2017 №186228. Не відшкодовано збитки з усунення споживачем своїми силами із залученням третьої особи недоліків виконаної виконавцем роботи (наданої послуги) за квитанцією-договором від 30.09.2017 № 186228. Збитки, що виникли у зв`язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої виконавцем від споживача для виконання робіт (надання послуг) не відшкодовано протягом місяця за квитанцією-договором від 30.09.2017 № 186228, що є порушенням вимог пунктів 1, 3, 4 частини третьої, абзацу сьомого частини статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-XII, за що передбачена відповідальність згідно п. 1 ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-XII (том 1, а.с. 73-94). Згідно з приписом Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві №237 від 30.07.2018 про усунення порушень вимог законодавства заступником начальника відділу адміністративної практики Управління аналітично-організаційного забезпечення , посвідчення №254 від 16.04.2018 [PERSON] відповідно до Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в області, в місті Києві, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12.04.2017 № 209, статей 7, 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», «Про захист прав споживачів», та інших нормативно-правових актів, нормативних документів, видано припис ФОП [PERSON] , [ADDRESS] , уповноважена особа за довіреністю [PERSON] про те, що за результатами здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за зверненням гр. [PERSON] , складено Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів від 27.07.2018 № 2397-1-2392. У [PERSON] встановлено недоліки у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк безоплатно не усунено за квитанцією-договором від 30.09.2017 № 186228. Іншу річ з такого самого матеріалу і такої самої якості безоплатно не виготовлено та /або повторно не виконано роботи за квитанцією-договором від 30.09.2017 №186228. Не відшкодовано збитки з усунення споживачем своїми силами із залученням третьої особи недоліків виконаної виконавцем роботи (наданої послуги) за квитанцією-договором від 30.09.2017 № 186228. Збитки, що виникли у зв`язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої виконавцем від споживача для виконання робіт (надання послуг) не відшкодовано протягом місяця за квитанцією-договором від 30.09.2017 № 186228, що є порушенням вимог пунктів 1, 3, 4 частини третьої, абзацу сьомого частини статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-XII, за що передбачена відповідальність згідно п. 1 ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-XII (том 1, а.с. 95-96). Відповідно до постанови №15 про накладення стягнень передбачених статтею 23 ЗУ «Про захист прав споживачів» від 16.08.2018 на підставі акту від 27.07.2018 № 2397-1-2392 встановлено: відмову споживачу в реалізації її прав, а саме: недоліки у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк безоплатно не усунено або іншу річ з такого самого матеріалу і такої самої якості безоплатно не виготовлено та/або повторно не виконано роботи або не відшкодовано: усуненням споживачем своїми силами із залученням третьої особи недоліків виконаної роботи (наданої послуги) за квитанцією-договором від 30.09.2017 №186228. Постановлено застосувати до ФОП [PERSON] штраф у розмірі 4000, 00 грн, зобов`язано ФОП [PERSON] у 15 -ти денний термін з дня отримання постанови сплатити в установленому порядку штраф у зазначеному розмірі до державного бюджету (том 1, а.с. 97-98). Згідно з ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 12.09.2018 прийнято до свого провадження та відкрито провадження за адміністративним позовом [PERSON] до Головного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови про накладення стягнення (том 1, а.с. 105-106). В попдальшому, позов було повернуто без розгляду. Згідно з постановою по справі про адміністративне правопорушення від 13.06.2019 №163 т.в.о. заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в місті Києві Карауловим В.Д. розглянувши протокол №111 про адміністративне правопорушення від 24.05.2019 відносно [PERSON] , під час здійснення позапланової перевірки 23.05.2019 о 16 годині 00 хвилин гр. [PERSON] , перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: [ADDRESS] порушила вимоги ч. 2 ст. 188-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення, а саме: ухилилась від своєчасного виконання припису Головного управління від 30.07.2018 №237 про усунення порушень вимог законодавства , що зафіксовано в протоколі про адміністративне правопорушення №111 від 24.05.2019 та накладено на [PERSON] штраф у розмірі 306,00 грн (том 1, а.с. 115 - 116). Відповідно до постанови №133 про накладення стягнень, передбачених статтею 23 ЗУ «Про захист прав споживачів» від 13.06. 2019 постановлено за невиконання припису посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, про усунення порушень прав споживачів, застосовано до фізичної особи - підприємця [PERSON] штраф у розмірі 340,00 грн (том 1, а.с. 117-118). Окрім того, на підтвердження значимості вказаної речі, позивачем було надано довідки про доходи, виданої ТОВ «ТД «Інтерелектро» загальна сума доходу за період з жовтня 2018 по вересень 2019 без урахування аліментів [PERSON] становить сімдесят тисяч чотири гривні 83 копійки (том 1, а.с. 161). Відповідно до пунктів 3, 4 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно до пункту 12 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Згідно із частиною 1 статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Приймання, оформлення, виконання та видавання замовлень з хімічної чистки та фарбування виробів здійснюється відповідно до вимог Правил побутового обслуговування населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 1994 року № 313» та Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення від 27.08.2000 року № 20, зареєстрованої в Міністерстві Юстиції України 13.11.2000 року за № 803/5024. За вказаними приписами, замовлення оформлюється договором (квитанцією). Під час приймання замовлення, приймальник повинен оглянути кожний виріб у присутності замовника з метою визначення можливості його обробки в умовах підприємства, встановлення ступеня зносу, виявлення дефектів (плям), які неможливо усунути, запропонувати замовнику відпороти фурнітуру та матеріали оздоблення, якщо виникають сумніви щодо збереження їх якості після обробки. При цьому, встановлюється вартість прийнятих виробів за погодженням із замовником або на підставі підтверджуючих документів і зазначається разом із відсотками зносу у договорі. Згідно пункту 4.3 Інструкції на виробах після хімічної чистки можуть бути дефекти, що були зазначені під час оформлення замовлення, та приховані дефекти, які допускаються діючими стандартами. Під дефектом розуміється кожна окрема невідповідність товару встановленим вимогам, тобто локальне або поширене порушення структури, зовнішнього вигляду матеріалів і готових виробів; природний порок товарів, а також з`явився при використанні сировини, технологічній обробці, упаковці, транспортуванні або зберіганні. Це можуть бути отвори, тріщини, плями, раковини, забруднення, порушення структури матеріалу або готового виробу і т. д. Відповідно до пункту 4.20 Галузевого стандарту України «Одяг та предмети домашнього вжитку після хімічної чистки. Загальні технічні умови» (далі -ГСТУ) на виробах після хімічної чистки допускається наявність дефектів, які позначені в квитанції та прихованих дефектів, які виникли в процесі носіння та експлуатації виробів і виявлені після чищення, серед яких: закріплені плями та затіки від фарб, парфумів, ліків, крові, чорнил, жиру, клею та інше; зміна інтенсивності кольору чи забарвлення, зміна форми малюнка, білявість, пожовтіння, вицвітання, зблякнення, витравлені місця,утворені від дії поту, хімікатів, світла і тривалого тертя в процесі носіння; полиск, приховані та явні запали, які виникли від порушення режиму прасування в домашніх умовах; блиск, пилинг, заломи, зморщування виробів через нерівномірність усадки змішаних ниток; ослаблення тканини в місцях запалів та потертих місцях. Водночас жодними діючими стандартами не передбачено можливість наявності після проведення хімічної чистки таких значних дефектів як непоодинокі розриви хутра, які зафіксовані у даному випадку. При цьому, наявність виробничого браку через наявність прихованого дефекту в хутрі, з якого була виготовлена дублянка, відповідачем не доведена. Для встановлення відповідності або невідповідності хутра, яким була оздоблена дублянка потрібні спеціальні знання. При цьому, сторонами клопотань про проведення подібної експертизи не заявлялось, жодних експертних висновків з цього приводу встановлено не було. Окрім того, при винесенні рішення, суд бере до уваги, що факт порушення прав позивача було встановлено Головним управлінням держспоживслужби в м.Києві, про що детально вказано у вищезазначеному приписі про усунення порушень вимог законодавства №237 від 30.078.2018. За правилами статті 60 ЦПК України (в редакції, чинній на час розгляду справи судом першої та апеляційної інстанцій) кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, суд вважає, що вимога про стягнення матеріальну шкоди підлягає частковому задоволенню, в сумі, що складає 50% вартості дублянки, тобто, з урахуванням її зносу, що становиить7940,00 грн. Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача пені за період прострочення виконання замовлення, слід зазначити, що відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. У відповідності до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Водночас, у даному випадку дата видачі замовлення у квитанції була вказана як 19.10.2017, при цьому, позивач вказує, що того ж дня було повідомлено позивача про зіпсування дублянки, тобто у даному випадку має місце неналежне виконання наданої послуги, а не прострочення її виконання. У зв`язку з чим, підстави для стягнення пені відсутні. Що стосується вимоги про відшкодування моральної шкоди, то вона підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно з листком непрацездатності серії АДІ № 345175 [PERSON] перебувала з 7.11.17 по 11.11.17 на амбулаторному лікуванні (том 1, а.с. 22-23). Відповідно до листка непрацездатності серії АДІ № 065409 [PERSON] перебувала з 11.09.18 по 22.09.18 на амбулаторному лікуванні (том 1, а.с. 25). Згідно з листком непрацездатності серії АДХ № 123333 [PERSON] перебувала з 05.12.18 по 09.12.18 на амбулаторному лікуванні (том 1, а.с. 26). Згідно з листком непрацездатності серії АДР № 928341 [PERSON] перебувала з 23.10.19 по 26.10.19 на амбулаторному лікуванні (том 1, а.с. 176). Вказані факти позивач пов`язує з пошкодженням її зимового одягу після хімічної чистки та неможливістю належним чином убезпечити себе від температурних коливань в холодну пору руку. Судом встановлено обставини, з якими закон пов`язує право на відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ст.611 ЦК України, моральна шкода відшкодовується, якщо це встановлено договором або законом. Згідно з п. 5 ч. 1 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Згідно до Закону України «Про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції», завданою шкодою є завдані внаслідок дефекту продукції каліцтво, інше ушкодження здоров`я, або смерть особи, пошкодження або знищення будь-якого об`єкта права власності, з винятком самої продукції, що має дефект. Згідно правової позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 09 листопада 2016 року у справі №6-1575цс16, спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Відповідно до положень ст.ст.4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров`я людей продукцією у випадках, передбачених законом. Так, відповідно до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)» від 31 березня 1995 року (зі змінами та доповненнями) під моральною шкодою потрібно розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб. Згідно з ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом чи або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. У відповідності до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року (зі змінами та доповненнями) при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Наявність причинного зв`язку між протиправним діянням і моральною шкодою, що є третьою підставою відповідальності за завдану моральну шкоду, виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. Особа, що заподіяла шкоду, несе відповідальність лише за ту шкоду, яка є необхідним наслідком його поведінки. Неправомірне діяння повинно бути головною причиною, що з неминучістю тягне за собою заподіяння моральної шкоди, необхідною умовою настання негативних наслідків у вигляді фізичних або душевних страждань. З огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної позивачу компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності. У даній справі судовим розглядом було підтверджено порушення прав позивача, при цьому, наявність шкоди з огляду псування сезонної одежі напередодні такого сезону є очевидною, окрім того, матеріалами справи підтверджується перебування позивача на лікарняному, як наголошує позивач її хвороба пов`язана з нервовим виснаженням з огляду на необхідність тривалий час займатись питанням відновлення порушених прав, а також, з огляду на відсутність теплої зимової речі, покликаної захищати особу від температурних коливань в холодну пору року. Доказів зворотного суду не надано. Відтак, суд вважає доводи позивача в цій частині переконливими та, враховуючи обставини справи, характер та обсяг страждань, яких зазнав позивач, характер немайнових втрат, тривалість процедури поновлення прав позивача, суд вважає справедливим визначити суму компенсації моральної шкоди в розмірі 2000 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 1536,80 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial