Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-03 00:00:00

В вересні 2019р. позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, що залишилась після смерті її троюрідної сестри [PERSON] , яка померла [INFO] , посилаючись на те, що [PERSON] склала на неї заповіт, про який вона не знала, а тому пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 19.09.2019р. відкрито провадження у справі (а.с.20). Представник 3-ї особи подав відзив (пояснення), згідно якого проти позову заперечує, посилаючись на те, що позивачка знала про наявність заповіту, оскільки у неї знаходився його оригінал, а тому причини пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини є неповажними (а.с. 38-40). Представник позивачки подав відповідь на відзив, згідно якого проти доводів представника 3-ї особи заперечує, посилаючись на те, що позивачка не була членом сім`ї [PERSON] , не проживала спільно з нею на час відкриття спадщини. Про смерть сестри її ніхто не повідомив, нотаріусом не було зроблено спроби своєчасно, протягом визначеного законом строку, розшукати спадкоємця за заповітом, а тому строк на прийняття спадщини пропущений з поважних причин (а. с. 44-46). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 04.02.2021 року закрито підготовче провадження. Представник позивачки в судове засідання не з`явився, просить слухати справу у його відсутність, позов підтримує. Відповідач в судове засідання не з`явився, просить слухати справу у відсутність його представника (а. с. 96). Представник 3-ї особи проти позову заперечує з підстав, викладених у відзиві. Суд, вислухавши пояснення представника 3-ї особи, дослідивши матеріали справи та матеріали спадкової справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Як встановлено в судовому засіданні, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с. 111) Після її смерті відкрилась спадщина і, як видно з копії спадкової справи, з заявами про прийняття спадщини звернулись: [INFO] [PERSON] , проте родинних стосунків з померлою не підтвердив, 8.07.2019р. позивачка [PERSON] (а.с. 108,126). Згідно заповіту, [PERSON] належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] та гараж № [NUMBER] , ряд 3 в гаражно-будівельному кооперативі «Нева» в Святошинському районі міста Києва заповіла [PERSON] , [INFO] (а.с. 129). Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 5.08.2019р. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 150). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Відповідно до п. 2.2, 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції № 296/5 від 22.02.2012р. при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Як пояснила позивачка, вона не знала про наявність заповіту та про смерть троюрідної сестри, а тому пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини. З матеріалів спадкової справи вбачається, що нотаріус лише після отримання копії заповіту - 22.01.2019р. звернулась до відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в м. Києві щодо доступу до персональних даних [PERSON] , [INFO] з метою оформлення спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , тобто уже поза межами шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини (а.с. 124). Будь-яких даних про роз`яснення [PERSON] права подачі заяви про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку матеріали справи не містять. Таким чином в судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] на час відкриття спадщини із спадкодавцем не проживала, про наявність заповіту, складеного на її користь, дізналась поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, а тому строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважної причини. Посилання представника 3-ї особи на те, що оригінал заповіту знаходився у позивачки, а тому вона мала змогу звернутися з заявою про прийняття спадщини у встановлений строк не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки доказів цього надано не було. Враховуючи вищевикладене суд вважає необхідним визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її троюрідної сестри - 2 місяці, задовольнивши позов частково. На підставі викладеного,

Outcome: partial