Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-17 00:00:00

В жовтні 2018 року позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири та моральної шкоди. В позовній заяві позивачка вказала, що є власником квартири загальною площею 39.7 кв.м., яка знаходиться за адресою [ADDRESS] . В березні 2018 року відповідачка, яка проживає поверхом вище, вже не в перший раз затопила належну їй квартиру. Були затоплені коридор (пошкоджено стелю), санвузол (стеля), а також стелі в кухні та житлових кімнатах. В першій кімнаті та кухні на стінах утворилися плями жовтого кольору та чітко видно сліди від стікання води на стінах вгорі під стелею, в результаті чого пошкоджено шпалери. В санвузлі в куті спостерігаються плями плісняви. Затоплення відбулось з вини відповідачки внаслідок того, що остання не перевірила справність водопровідного шлангу до бачка унітазу. Внаслідок затоплення, їй необхідно проводити ремонт квартири. Факт затоплення виявлено було пізніше, оскільки на момент затоплення вона перебувала в іншій області в гостях у сина. Крім завданої їй матеріальної шкоди, пов`язаної з ремонтом квартири, відповідачка завдала також і моральну шкоду, яка полягає у моральних переживаннях в зв`язку з порушеним правом власності, завданням матеріальних збитків, створенням певних незручностей, втратою часу пов`язаного з ходінням з приводу затоплення по різних установах. В позовній заяві позивачка просить стягнути з відповідачки 58494,60 грн. матеріальної шкоди, 20000 гривень моральної шкоди, а також судові витрати. 16 листопада 2018 р. представник позивачки [PERSON] подала заяву про збільшення розміру позовних вимог, оскільки у зв`язку із затопленням квартири в березні 2018 р. позивачка змушена замовити нові двері та комплектуючі до вказаної квартири, тому що попередні покрились цвіллю, набравши вологи та стали непридатними до використання. 30 жовтня 2018 року були виявлено нові сліди затоплення, про що складено акт комісією Чортківської міської ради. Враховуючи це просить стягнути 67346 грн. матеріальної шкоди, 20000 грн. моральної шкоди та судовий збір в розмірі 2466,80 грн. та 2800 грн. судових витрат пов`язаних із складанням висновку про вартість заподіяної шкоди. 19 березня 2019 р. від відповідачки [PERSON] до суду надійшов відзив на позов, в якому вона просить в задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовити за безпідставністю та необґрунтованістю, посилаючись на наступне. Позивачка у своїй заяві посилається на те, що в березні 2018 року було затоплено її квартиру [ADDRESS] , внаслідок чого в коридорі, санвузлі, кухні та житлових кімнатах пошкоджено стелю. Однак, вона з 16 січня 2017 р. за адресою по місцю реєстрації фактично не проживає, а перебуває у ГС «Міжнародна Антинаркологічна Асоціація» за адресою в с. Скнилів Пустомитівський р-н Львівська область, садове товариство «Черемшина». Таким чином, затоплення квартири позивачки не могло бути допущено з її вини, так як по місцю проживання була відсутня і в квартирі ніхто не проживав. Відповідно позивачка не могла звертатися до неї щодо добровільно відшкодування витрати на усунення пошкоджень, так як вона перебувала на реабілітації у Львівській області. Щодо оформлення актів зазначає наступне, що вони складені без фактичного огляду її квартири та не відповідають ні по формі, ні по змісту вимогам встановленого зразка, що передбачений додатком №4 підпункту 2.3.6 пункту 2.3 розділу 2 «Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій». Акти складені у відсутності її та позивачки. Згідно інформації КП «Чортків дім» підтверджено, що 14 червня та 30 жовтня 2018 р. позивачка із заявами про затоплення не зверталася. Проведеними фактичними оглядами її квартири комісією в складі відповідних фахівців, які обслуговують внутрішньо-будинкові системи опалення, гарячого та холодного водопостачання, причин затоплення квартири виявлено не було. Також звертаю увагу, що вартість відновлювального ремонту для усунення недоліків затоплення квартири встановлюється будівельно-технічною експертизою. Отже, висновком ПП «Експертоцінка» не визначено вартість ремонту, а встановлено вартість капітального ремонту квартири, яка значно завищена, а тому він не є неналежним доказом у справі. Оскільки позивачем не доведено, що затовлення квартири допущено з її вини і в чому полягає моральна шкода та не надано доказів, якими позивачка обґрунтовує розмір моральної шкоди, тому в позові слід відмовити. В судовому засіданні позивачка [PERSON] та представник позивачки [PERSON] збільшені позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити. Представник відповідачки [PERSON] адвокат Цимбалюк П.М. позовні вимоги не визнає, оскільки затоплення відбулося не з вини довірительки, просить відмовити, у задоволенні позовних вимог з мотивів, викладених у відзиві на позов. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, експертів, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково з таких мотивів. Судом встановлено, що позивачці [PERSON] на праві приватної власності належить квартира загальною площею 39,7 кв.м., яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 14.05.1998р. Право власності зареєстровано в Чортківському міжрайонному бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі №29 Р за реєстровим №6715 від 14.05.1998 року. Відповідно до акту складеного комісією Чортківської міської ради Тернопільської області від 14.06.2018 року за участю депутата Чортківської міської ради та спеціалістів Чортківської міської ради, комунального підприємства «Чортків Дім», свідків - сусідів, під час обстеження квартири [ADDRESS] на предмет затоплення, в результаті виходу на місце, комісією встановлено факт пошкодження стелі в коридорі, санвузлі, кухні та житлових кімнатах. У першій кімнаті та кухні на стінах утворилися плями жовтуватого кольору та чітко видно сліди від стікання води на даних стінах вгорі під стелею. У санвузлі в куті спостерігаються чорні сліди цвілі. У квартирі відчутний запах сирості. Зі слів жителя квартири [ADDRESS] затоплення відбулось в березні 2018 року в результаті пошкодження водопровідного шлангу до бачка унітазу. Висновок комісії: затоплення квартири здійснено у зв`язку з пошкодженням водопровідного шлангу в санвузлі квартири [ADDRESS] . Дану обставину затоплення квартири [PERSON] в судовому засіданні підтвердили свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Згідно висновку про вартість заподіяної шкоди складеного приватним підприємством «Експертоцінка», оцінювачами ПП «Експертоцінка» за участю кваліфікованого спеціаліста інженера-проектувальника [PERSON] , було проведено обстеження квартири [ADDRESS] , встановлено пошкодження стелі в коридорі, санвузлі, кухні та житлових кімнатах. В першій кімнаті та кухні на стінах утворилися плями жовтого кольору та чітко видно сліди від стікання води на стінах вгорі під стелею. Пошкоджено шпалери. В санвузлі в куті спостерігаються плями плісняви. Відтак вартість заподіяної шкоди (відновного ремонту) завданого [PERSON] в результаті затоплення належної їй квартири становить 58494,60 (п`ятдесят вісім тисяч чотириста дев`яносто чотири гривні 60 копійок). Відповідно до акту складеного комісією Чортківської міської ради Тернопільської області від 30 жовтня 2018 року за участю депутата Чортківської міської ради та спеціалістів Чортківської міської ради, начальника муніципальної поліції, свідків-сусідів, під час обстеження квартири [ADDRESS] на предмет затоплення, в результаті виходу на місце, комісія встановила наступне: 1) під час обстеження даної квартири встановлено факт пошкодження стелі в санвузлах; 2) у першій кімнаті та в кухні на стінах утворилися плями жовтуватого кольору та чітко видно сліди від стікання води на даних стінах вгорі під стелею; 3) у санвузлі в куті спостерігаються чорні сліди цвілі. У квартирі відчутний запах сирості. Зі слів жителя квартири [ADDRESS] затоплення відбулось в березні 2018 року в результаті пошкодження водопровідного шлангу до бачка унітазу. Висновок комісії: неодноразове затоплення квартири здійснено у зв`язку з пошкодженням водопровідного шлангу в санвузлі квартири [ADDRESS] . Дана обставина затоплення квартири підтверджується матеріалами фото фіксації та показами свідка [PERSON] . Згідно інформації КП «Чортків дім» №60 від 06 березня 2018 року встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] на балансі і обслуговуванні КП «Чортків дім». Відповідно до робочого журналу КП «Чортків дім» протягом 2018 року письмових повідомлень про затоплення квартир від жителів першого під`їзду будинку [ADDRESS] не поступало. В кінці листопада 2018 року надходило повідомлення в телефонному режимі від гр.. [PERSON] , власниці квартири [ADDRESS] про затоплення її квартири. Після чого, майстром КП «Чортків дім» [PERSON] проведено огляд даної квартири та квартири №9 [PERSON] , але причин підтоплення встановлено не було. Обстеження документально не оформлялося. Після обстеження за згодою власника квартири [ADDRESS] розбито стіну в санвузлі, але [ADDRESS] не було встановлено. Згідно довідки від 25 листопада 2018 р. видана Громадською спілкою «Міжнародна Антинаркотична Асоціація» про те, що [PERSON] , [INFO] , зареєстроване місце проживання [ADDRESS] з 16 січня 2017 р. по теперішній час, проходить курс реабілітації у ГС «Міжнародна Антинаркотична Асоціація» за адресою [ADDRESS] . Рекомендований час реабілітації 6 місяців та 6 місяців ресоціалізації. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що являється родичем відповідачки і періодично заходив в квартиру відповідачки під час її відсутності. Дізнався про затоплення квартири в червні 2018 року. В січні лютому 2019 р. представник жеку складав акт. Свідок [PERSON] суду пояснила, що даний будинок по [ADDRESS] знаходиться на балансі КП «Чортків Дім». При складанні акту 14 червня 2018 р. присутньою не була. 27 листопада 2018 р. була створена комісія на чолі з [PERSON] , на місце виходили на слідуючий день. На той час мокроти не було, тільки були на стінах потьоки. Щоб утворилися цвілі плями потрібно близько півроку. Зразу після виходу комісії розбили стояк, все було сухо. Свідок [PERSON] суду пояснив, що виходив на місце в складі комісії та підтверджує наявність плям та слідів затоплення на стелі та стіні, покручених дверей не бачив. Акт складався в міській раді. Свідок [PERSON] пояснив, що працює майстром в КП «Чортків дім» і виходив на обстеження восени, ніяких слідів затоплення не виявлено, труби та стояк були сухі, включали воду ніде не текло. На стінах були сліди потьоків, ймовірно від фарби як неякісний ремонт. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що доводиться родичкою відповідачці і у неї від квартири знаходилися ключі. Перед лікуванням відповідачки вона перевіряла квартиру. Протягом 2018 року [PERSON] не проживала в квартирі і не здавалася в оренду, могли переночувати знайомі. В жовтні-листопаді їм стало відомо про затоплення. В кухні, ванні та туалеті стіна була закладена до половини плиткою. Свідок [PERSON] суду пояснила, що їй про затоплення нічого не відомо, в складі комісії не була, акт обстеження не підписувала. В судовому засіданні експерти [PERSON] та [PERSON] пояснили, що оцінка проводилася за наявності акту обстеження, технічна документація на квартиру додавалася, фото фіксація проводилася. На обстеження виїджали 23-24 червня, де і виявили пошкодження шпалер. Кошторис виготовлявся ін. спеціалістом де і розписана детальна вартість збитків. Вирішуючи даний спір по суті, суд зазначає, що ч. 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У відповідності до ст.12 ЦПК України суд розглядає справу на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Вирішуючи позовні вимоги позивачки, суд виходить з вимог ст. 1166 Цивільного кодексу України, згідно якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вказана норма закону визначає, що майнова шкода може бути завдана і внаслідок бездіяльності, тобто обов`язку особи здійснити певні дії і не вчинення нею таких дій. В судовому засіданні встановлено, що відповідачка як власник квартири не забезпечила дотримання правил користування побутовими приладами в належній їй квартирі, що стало причиною затоплення квартири позивачки, а тому вона зобов`язана відшкодувати заподіяну останній майнову шкоду. Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Під шкодою слід розуміти зменшення або втрату (загибель) певного особистого чи майнового блага. Тобто, зменшення або втрата майна потерпілого тягне за собою виникнення майнової шкоди і відповідно майнова шкода, це зменшення або втрата (загибель) майнового блага, а тому відшкодування такої шкоди є видом цивільно-правової відповідальності. Шкода може відшкодовуватися у вигляді відшкодування збитків та відшкодування в натурі. Відповідно до п.п. 1-2 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Під збитками розуміються витрати, пов`язані з виправленням пошкодженого майна, а в разі неможливості виправлення (втрати) - його дійсна вартість. Фактично збитки є грошовим виразом майнової шкоди. Тому за наявності складу деліктного зобов`язання, на відповідача, яка несе тягар відповідальність щодо обов`язку збереження майна, належного їй на праві власності, невиконання якого може створювати небезпеку для третіх осіб, покладено обов`язок щодо відшкодування шкоди позивачу, завданої внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири. Відповідно до вимог ст.ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч. 1 ст.76 вищезазначеного Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.77 цього ж Кодексу належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Встановлено, що позивачці [PERSON] як власнику квартири [ADDRESS] завдано матеріальної шкоди, внаслідок затоплення, вартість проведення ремонтно-відновлювальних згідно розрахунку вартості виконаних робіт становить: 58494,60 грн. та 7398,40 грн. вартість дверей. Таким чином, в судовому засіданні стороною позивачки доведено наявність встановлених законом підстав для стягнення матеріальної шкоди, а саме: розмір такої шкоди, неправоміріність дій відповідачки та причинний зв`язок між неправомірними діями відповідачки та заподіяною шкодою, а тому з відповідачки [PERSON] на користь позивачки слід стягнути вищезазначений розмір матеріальної шкоди. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 20 000 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири, яке відбувалося неодноразово з вини позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 5 000 грн. Позивачкою [PERSON] в даній справі понесені судові витрати в сумі 2466,80 грн. судовий збір та 2800 грн. пов`язаних із складанням висновку про вартість заподіяної шкоди. Відповідно до вимог ч. ч. 1 та 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У пунктах 1 - 4 частини третьої статті 141 ЦПК України встановлено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. З врахуваннямтаких вимог закону, враховуючи розмір судових витрат, понесених під час розгляду справи, обґрунтованість та пропорційність витрат до предмета спору, поведінку сторін під час розгляду справи, а також дії сторонни відповідачки щодо врегулювання спору мирним шляхом, а тому у відповідності з вимогами ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідачки на користь позивачки 2466 гривень 80 копійок судового збору та 2800 гривень витрат пов`язаних із складанням висновку про вартість заподіяної шкоди.

Outcome: partial