Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-07 00:00:00

В грудні 2014р. позивач ВАТ «Турбоатом», яке змінило організаційно - правову форму на ПАТ «Турбоатом», звернулося до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідачів: ПП «Україна молода» (далі по тексту - відповідач 1), [PERSON] (далі по тексту - відповідач 2), в якому просив суд: 1. Визнати інформацію, автором якої є відповідач 2 поширену (розміщену) відповідачем 1 на своєму сайті [INFO] (на сторінці сайту - [INFO]) та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода» [INFO] року у виданні [NUMBER] на сторінці № 9 у статті під назвою: «[INFO]», в частині: - «Кабмін і Фонд держмайна часів [PERSON] створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»; - «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»; - «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»; - «Фактів розкрадань виявлено чимало… розплутують випадок злочинної діяльності службових осіб «Турбоатома», які вчинили змову з керівництвом ТОВ «Інкла - Київ». Як наслідок - заволодіння коштами підприємства в особливо великих розмірах»; - «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності...»; - «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом TOB «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»; - якщо би Фонд держмайна контролював роботу «Турбоатома», як це було раніше до 2010 року, такі зловживання були б у принципі неможливі»; - «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно-технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»; - «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі.»; - «Це дозволяло банківським установам «крутити» коштами ВАТ на власний розсуд. Ситуація, яка була би вкрай невигідною для будь - якої виробничої структури, в цьому випадку тільки грала на руку керівництву «Турбоатому».. адже таким чином директор [PERSON] віддав гроші у користування де факто банкіру … [PERSON] - «Не існує також гарантій щодо їх повернення, розміщення тощо. І знову ж таки, на перший погляд, дивина: підприємство укладає вкрай невигідні для себе угоди з банком.»; - «.. .так «необачно» працював топ-менеджмент «Турбоатома»...»; - «...лише через безпідставне розміщення грошових коштів у AT AK «Базіс» ми з вами втратили 135 млн. гривень.»; - «топ-менеджмент…. організовуючи корупційні схеми, не просто не намагався їх прикрити, а й не потурбувався про власну легітимність»; - «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»; - «збори акціонерів, на яких було обрано [PERSON], провели незаконно»; - «власник Мегабанку зайняв посаду керівника «Турбоатома» незаконно…»; - «Феміда - добровільно чи після спроб із нею домовитись намагалася закрити очі на беззаконня у Турбоатомі…»; - «...ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю.»; - «...окрім «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком» недостовірною, такою, що не відповідає дійсності та принижує ділову репутацію позивача. 2. Зобов'язати відповідача 1 та відповідача 2 не пізніше десяти днів з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати розповсюджену (опубліковану) ними [INFO] на думку сторони позивача недостовірну та негативну вищенаведену інформацію про позивача, яка міститься у статті під назвою: «[INFO]» у виданні [NUMBER], розміщену на сайті [INFO] (на сторінці сайту [INFO]) та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода» на сторінці № 9 у виданні [NUMBER], в такий саме спосіб, шляхом розміщення на тому ж Інтернет-сайті та друкованому виданні (газеті) статті відповідного змісту під заголовком «[INFO]», зазначивши, що дана інформація є недостовірною та не відповідає дійсності. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що [INFO] стосовно позивача була поширена вищезазначена інформація, яка, на думку останнього, не відповідає дійсності, принижує ділову репутацію, звинувачує позивача у порушенні законодавства та фактично у вчиненні кримінальних правопорушень, а тому позивач вимушений був звернутися до суду за захистом своїх порушених прав. В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав, зазначених в позові, просив суд позов задовольнити. Представник відповідача 1 проти позову заперечувала, зазначаючи, що вищенаведена інформація є достовірною, частина з якої є припущенням автора та оціночними судженнями, просила суд залишити позов без задоволення. Відповідач 2 про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, поважності причин неявки суду не повідомив, заперечення на позов стороною не подавались. Суд, заслухавши пояснення представників позивача, відповідача 1, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. У відповідності з ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. В свою чергу ст. 34 Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Разом з тим відповідно до ст. ст. 62, 68 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Згідно положень ст. 5 Закону України «Про інформацію» реалізація права на інформацію громадянами, юридичними особами і державою не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що [INFO] в мережі Інтернет на сайті [INFO] та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода», що належить відповідачу 1, у виданні [NUMBER] була опублікована стаття під назвою: «[INFO]». Автором статті є відповідач 2, який має творчий псевдонім [PERSON]. Вказана стаття містить наступні вислови та фрази: - «Кабмін і Фонд держмайна часів [PERSON] створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»; - «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»; - «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»; - «Фактів розкрадань виявлено чимало… розплутують випадок злочинної діяльності службових осіб «Турбоатома», які вчинили змову з керівництвом ТОВ «Інкла - Київ». Як наслідок - заволодіння коштами підприємства в особливо великих розмірах»; - «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності...»; - «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом TOB «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»; - якщо би Фонд держмайна контролював роботу «Турбоатома», як це було раніше до 2010 року, такі зловживання були б у принципі неможливі»; - «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно-технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»; - «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі.»; - «Це дозволяло банківським установам «крутити» коштами ВАТ на власний розсуд. Ситуація, яка була би вкрай невигідною для будь - якої виробничої структури, в цьому випадку тільки грала на руку керівництву «Турбоатому».. адже таким чином директор [PERSON] віддав гроші у користування де факто банкіру … [PERSON] - «Не існує також гарантій щодо їх повернення, розміщення тощо. І знову ж таки, на перший погляд, дивина: підприємство укладає вкрай невигідні для себе угоди з банком.»; - «.. .так «необачно» працював топ-менеджмент «Турбоатома»...»; - «...лише через безпідставне розміщення грошових коштів у AT AK «Базіс» ми з вами втратили 135 млн. гривень.»; - «топ-менеджмент…. організовуючи корупційні схеми, не просто не намагався їх прикрити, а й не потурбувався про власну легітимність»; - «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»; - «збори акціонерів, на яких було обрано [PERSON], провели незаконно»; - «власник Мегабанку зайняв посаду керівника «Турбоатома» незаконно…»; - «Феміда - добровільно чи після спроб із нею домовитись намагалася закрити очі на беззаконня у Турбоатомі»; - «...ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю.»; - «...окрім «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком». За змістом ч. 1 ст. 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Відповідно до ч. 1 ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров'я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім'я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 5 Постанови «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009р. за № 1, фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. При цьому суди повинні враховувати такі відмінності: а) при спростуванні поширена інформація визнається недостовірною, а при реалізації права на відповідь - особа має право на висвітлення власної точки зору щодо поширеної інформації та обставин порушення особистого немайнового права без визнання її недостовірною; б) спростовує недостовірну інформацію особа, яка її поширила, а відповідь дає особа, стосовно якої поширено інформацію. Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7, 11 до Конвенції, кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров'я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини (справи Лінгенса, Де Гаєс і Гійзельс, Гудвіна, Прагер і Обершлік) свобода вираження поглядів, гарантована п. 1 ст. 10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання п. 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе. Так, суд вважає, що у статті під назвою: «[INFO]» в прямому та опосередкованому вигляді із іменем позивача зазначається про наявність у діяльності позивача зловживань, пов'язаних із ознаками кримінальних правопорушень, такими, як злочини проти власності, злочини у сфері господарської діяльності, недотримання вимог законодавства, щодо установчих документів позивача, зокрема: - «Кабмін і Фонд держмайна часів [PERSON] створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»; - «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»; - «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»; - «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності...»; - «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом TOB «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»; - «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно-технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»; - «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі.»; - «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»; - «...ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю.»; - «...окрім «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком». Суд вважає, що вказані вислови негативно оцінюють підприємницьку діяльність позивача, що суттєво може вплинути на його ділову репутацію, як учасника суспільних відносин, а тому враховуючи положення ст. 62 Конституції України, позовні вимоги в частині спростування саме цих висловів підлягають задоволенню і мають бути спростовані. Так, наступні вислови та фрази, які містяться в статті під назвою: «[INFO]»: - «Фактів розкрадань виявлено чимало… розплутують випадок злочинної діяльності службових осіб «Турбоатома», які вчинили змову з керівництвом ТОВ «Інкла - Київ». Як наслідок - заволодіння коштами підприємства в особливо великих розмірах»; - якщо би Фонд держмайна контролював роботу «Турбоатома», як це було раніше до 2010 року, такі зловживання були б у принципі неможливі»; - «Це дозволяло банківським установам «крутити» коштами ВАТ на власний розсуд. Ситуація, яка була би вкрай невигідною для будь - якої виробничої структури, в цьому випадку тільки грала на руку керівництву «Турбоатому».. адже таким чином директор [PERSON] віддав гроші у користування де факто банкіру … [PERSON] - «Не існує також гарантій щодо їх повернення, розміщення тощо. І знову ж таки, на перший погляд, дивина: підприємство укладає вкрай невигідні для себе угоди з банком.»; - «..так «необачно» працював топ-менеджмент «Турбоатома»...»; - «топ-менеджмент…. організовуючи корупційні схеми, не просто не намагався їх прикрити, а й не потурбувався про власну легітимність»; - «збори акціонерів, на яких було обрано [PERSON], провели незаконно»; - «власник Мегабанку зайняв посаду керівника «Турбоатома» незаконно; - «Феміда - добровільно чи після спроб із нею домовитись намагалася закрити очі на беззаконня у Турбоатомі…», на думку суду не стосуються позивача та є припущенням автора, оціночними судженнями автора. Так автор припускає, що: «якщо би Фонд держмайна контролював роботу «Турбоатома», як це було раніше до 2010 року, такі зловживання були б у принципі неможливі»; «Не існує також гарантій щодо їх повернення, розміщення тощо. І знову ж таки, на перший погляд, дивина: підприємство укладає вкрай невигідні для себе угоди з банком.», а також дає оцінку діям керівництва позивача. Ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов'язок відшкодувати завдану моральну шкоду (ч. 1, 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію»). Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, а також беручи до уваги те, що суд прийшов до висновку, що у статті під назвою: «[INFO]» містяться фрази та вислови, які є недостовірними, то з метою захисту порушеного права позивача, слід зобов'язати відповідачів 1, 2 за власний рахунок, не пізніше десяти днів з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати недостовірну інформацію шляхом розміщення на сайті: [INFO] та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода» спростування, набраного тим же шрифтом, що стаття під назвою: «[INFO]», з наступним текстом: «Спростування. Нижченаведена інформація, автором якої є відповідач 2, і яка була поширена відповідачем 1 на своєму сайті [INFO] (на сторінці сайту - [INFO]) та у щоденній інформаційно - політичній газеті «Україна молода» [INFO] у виданні [NUMBER] на сторінці № 9 у статті під назвою: «[INFO]», є по відношенню до позивача недостовірною, в частині: - «Кабмін і Фонд держмайна часів [PERSON] створили ... схему, за якою ... вивели 2,6 млрд. гривень із харківського заводу «Турбоатом»; - «Весь ланцюжок із виведення грошей працював із 2008 по 2014 рік. Але найефективніше красти вдавалося з 2010 року.»; - «Відтак на підприємстві розпочалася масштабна корупція. За попередніми даними на ВАТ «Турбоатом» привласнили на свою користь та на користь третіх осіб, пов'язаних із ПАТ «Мегабанк», за попередніми даними - 2 млрд. 666 млн. 2 тис. гривень...»; - «Утім свої зобов'язання перед «Турбоатомом» замовник виконав лише на 47,4 млн. гривень. Решту ж грошей - тобто, саме ці 30 млн. - перерахували фірмам, які мають явні ознаки фіктивності...»; - «...змова керівництва «Турбоатома» з керівництвом TOB «Мегаполіс Інвест» ... Як наслідок, «Турбоатом» переплатив компаньйону 22 млн. гривень.»; - «...купував «Турбоатом» явно задорогий товар і в «Дніпропетровському інженерно-технічному центрі». Відтак вдалося вивести на сторону ще 16,8 млн. гривень...»; - «Адже всі обігові кошти, які надходили на рахунки ВАТ, замість того, аби їх направляти на розвиток виробництва, оновлення основних фондів, пошук технологій тощо - насправді зберігали та безконтрольно використовували у своїх інтересах комерційні банки. ... Усі вони, як встановили правоохоронці, підпорядковані або керівнику самого заводу, або колишнім першим особам у державі.»; - «При цьому окремі положення статуту не відповідають вимогам Закону України «Про акціонерні товариства». Зокрема, що стосується повноваження дирекції.»; - «...ми стали свідками, як державні гроші слухняно почали перекидати у фінансові струмочки, які живили Сім'ю.»; - «...окрім «прокрутки» грошей у власних банках, було виявлено ще й багато інших зловживань. Наприклад, без проведення тендерних процедур закупили кілька автомобілів, вартістю 50 тис. доларів. Також провели дорогі ремонти кабінетів дирекції, причому, проводили ці роботи структури, афільовані з «Мегабанком». Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідачів 1, 2 на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі по 121,8 грн.

Outcome: partial