Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-17 00:00:00

Відповідачі [PERSON] та [PERSON] позов не визнали повністю, Дніпровський відділ ДВС ДМУЮ Дніпропетровської області заперечень проти позову не надавав. ПАТ «КБ «ПриватБанк»» звернувся до суду з позовом до Дніпровського відділу Державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, [PERSON], [PERSON], третя особа без самостійних вимог [PERSON] про звільнення майна з під арешту. На обґрунтування своїх позовних вимог зазначає, що 19 червня 2007 року між позивачем та третьою особою без самостійних вимог по справі [PERSON] було укладено кредитний договір № DZF0GK00771806 відповідно до якого, остання отримала кредит в сумі 35106 доларів США. Для забезпечення виконання зобов'язань [PERSON], між нею та банком було укладено договір іпотеки, предметом якого виступає нерухоме майно: 2-кімнатна квартира, загальною площею 49,3 кв.м., житлова площа 28,7 кв.м., що розташована за адресою [ADDRESS] яка належить на праві власності [PERSON]. Відомості про обтяження якого внесені в Державний реєстр обтяжень нерухомого майна. Позивачеві стало відомо про арешти всього майна [PERSON] в тому числі вищезазначеного нерухомого іпотечного майна - спірної квартири на підставі постанов державного виконавця Дніпровського відділу ДВС Дніпродзержинського МУЮ Дніпропетровської області: постанова по виконавчому провадженню ВП№28613836 від 01.09.2011 року винесену держвиконавцем Рутковською О.В. щодо стягнення за виконавчим листом на користь [PERSON] 47632,20 гривень та постанова по виконавчому провадженню ВП№26418443 від 20.05.2011 року винесену держвиконавцем Рутковською О.В. щодо стягнення на користь [PERSON] 36613,77 гривень. Позивач просить звільнити з під арешту спірну квартиру оскільки на неї згідно вимог закону не може бути звернено стягнення для задоволення вимог стягувачів які не є іпотеко держателями квартири яким є позивач по справі. Представник позивача ПАТ «КБ «ПриватБанк»» в судове засідання з'явився, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, вказавши, що на даний момент на спірну квартиру за рішенням суду звернуто стягнення, та мешканці квартири виселені, в зв'язку з арештом квартири банк немає можливості реалізувати її в установленому законом порядку для задоволення своїх вимог, щодо несплати кредиту [PERSON]. Представник відповідача Дніпровського відділу Державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за її відсутності, проти позову не заперечує. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав повністю, заперечував проти його задоволення, оскільки вважає, що арешт квартири ніяким чином не перешкоджає правам позивача. Відповідач [PERSON] також в судовому засіданні проти позову повністю заперечувала, оскільки вважає, що зняття арешту унеможливить виконання рішення суду щодо стягнення з [PERSON] коштів на її користь. Третя особа без самостійних вимог [PERSON] в судове засідання не з'явилася, повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення судового засідання не надавала, заперечень проти позову також не надавала. Судом досліджені докази по справі: Досліджені письмові докази по справі шляхом оголошення їх у судовому засіданні: - витяг з Державного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, постанова про відкриття виконавчого провадження, постанова про арешт майна боржника /а.с. 5-9/, згідно яких підтверджується арешт спірної квартири в порядку виконання рішень суду; - договір іпотеки та кредитний договір /а.с. 10-15, 18-23/, згідно яких підтверджується, що квартира є іпотечною для забезпечення виконання кредитних зобов'язань [PERSON]; - договір купівлі-продажу квартири /а.с. 16-17/, згідно якого підтверджується, що власником спірної квартири є [PERSON]; - копія паспорту [PERSON] /а.с. 24-25/, згідно якого підтверджується її місце реєстрації на момент укладання кредитного та іпотечного договорів; - витяг зі статуту банку, банківська ліцензія, свідоцтво про держреєстрацію юрособи, /а.с. 26-30/, згідно яких підтверджується статус банку як юридичної особи та його права та повноваження щодо надання кредиту; У судовому засіданні встановлені судом обставини та визначені до них правовідносини. 19 червня 2007 року між позивачем та третьою особою без самостійних вимог по справі [PERSON] було укладено кредитний договір № DZF0GK00771806 відповідно до якого, остання отримала кредит в сумі 35106 доларів США. Для забезпечення виконання зобов'язань [PERSON], між нею та банком було укладено договір іпотеки, предметом якого виступає нерухоме майно: 2-кімнатна квартира, загальною площею 49,3 кв.м., житлова площа 28,7 кв.м., що розташована за адресою [ADDRESS] яка належить на праві власності [PERSON]. Відомості про обтяження якого внесені в Державний реєстр обтяжень нерухомого майна. Позивачеві стало відомо про арешти всього майна [PERSON] в тому числі вищезазначеного нерухомого іпотечного майна - спірної квартири на підставі постанов державного виконавця Дніпровського відділу ДВС Дніпродзержинського МУЮ Дніпропетровської області: постанова по виконавчому провадженню ВП№28613836 від 01.09.2011 року винесену держвиконавцем Рутковською О.В. щодо стягнення за виконавчим листом на користь [PERSON] 47632,20 гривень та постанова по виконавчому провадженню ВП№26418443 від 20.05.2011 року винесену держвиконавцем Рутковською О.В. щодо стягнення на користь [PERSON] 36613,77 гривень. Вислухавши пояснення представника позивача, відповідачів [PERSON] [PERSON], вивчивши матеріали справи, з'ясувавши обставини справи та дослідивши їх доказами, суд вважає, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав. Згідно зі ст.590 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст.54 Закону України «Про виконавче провадження» Для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз'яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна. Реалізація заставленого майна здійснюється в порядку, встановленому цим Законом. Спори, що виникають під час виконавчого провадження щодо звернення стягнення на заставлене майно, вирішуються судом. Згідно ст. 3 Закону України «Про іпотеку» У разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Згідно зі ст.57 ЦПК України докази встановлюються на підставі...пояснень сторін, показань свідків, письмових доказів... Суд вважає встановленим наявність фактів, якими частково обґрунтовуються вимоги позивача. Згідно вивчених судом матеріалів справи, з'ясованих обставин справи які досліджені доказами, суд прийшов до висновку про задоволення позову ПАТ «КБ «ПриватБанк»» до Дніпровського відділу Державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, [PERSON], [PERSON], третя особа без самостійних вимог [PERSON] про звільнення майна з під арешту зв'язку з тим, що відповідно до вимог закону, вищезазначене іпотечне майно може бути стягнуто лише для задоволення вимог іпотекодержателя. В даному випадку іпотечне майно було арештоване не в порядку виконання вимог стягувача-іпотекодержателя, крім того права на задоволення своїх інтересів за рахунок спірної квартири виникли у відповідачів після державної реєстрації іпотеки, тому воно підлягає звільненню з під арешту накладеному відповідачем ДВС в інтересах інших відповідачів по справі. Судові витрати підлягають стягненню з відповідачів відповідно до ст.. 88 ЦПК України. На підставі ст. 590 ЦК України, ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 3 Закону України «Про іпотеку»,

Outcome: approved