Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~В грудні 2018 року [PERSON] звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про поновлення права користування житловим приміщенням та вселення. \~ \~ \~ \~Позивач просив поновити його право користування житловим приміщенням у квартирі [ADDRESS] та вселити у квартиру [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Зазначив, що ізольована трикімнатна квартира [ADDRESS] була надана сторонам по справі в 1991 році. З відповідачкою [PERSON] він перебував у зареєстрованому шлюбі з 1981 року до 2003 року. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] його діти. У зв`язку із скрутним матеріальним становищем в родині, у 2001 році він тимчасово виїхав працювати в Аргентину на будівництво метрополітену. Через деякий час після повернення в Україну йому стало відомо, що рішенням Орджонікідзевського районного суду від 21 лютого 2003 року його визнано безвісно відсутнім. За його заявою судове рішення про визнання безвісно відсутнім було скасовано рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 07 листопада 2011 року. У листопаді 2012 року йому стало відомо, що квартира [ADDRESS] зареєстрована за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого Управлінням комунального майна та приватизації 27.08.2004 року за № 7-04-248657. Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 09 січня 2014 року свідоцтво про право власності, виданого Управлінням комунального майна та приватизації 27.08.2004 року за № 7-04-248657 визнано недійсним та поновлено його право користування спірною квартирою. Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2015 року Орджонікідзевський районний відділ у місті Харкові Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області зобов`язано вчинити реєстрацію місця його проживання в спірному житлі. Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб у спірній квартирі зареєстрований він, відповідачі по справі та неповнолітня донька [PERSON] . У 2017 році відповідачка [PERSON] стала вчиняти перешкоди у користуванні житлом та не пускати його до спірної квартири. Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 09 червня 2017 року у задоволенні позову про вселення до житла [PERSON] було відмовлено, у зв`язку із ненаданням ним доказів, які б свідчили, що відповідачі перешкоджають у користуванні спірною квартирою, вчиняють перешкоди вселення у квартиру. Зазначив, що на цей час у нього виникли нові підстави звернення до суду з позовними вимогами до відповідачів про вселення його в спірне житло. Так, 10.12.2018 року та 11.12.2018 року він намагався потрапити до свого житла за адресою: [ADDRESS] , але відповідачка [PERSON] двері не відчинила, а ключів від замку дверей у нього не має вже давно. У зв`язку із наведеними обставинами, отримуючи медичну допомогу у м. Харкові, він вимушений жити у готелі та з пенсії сплачувати рахунки по 800 грн. та по 1000 грн., а фактично вимушений мешкати в Київській області, м. Фастів. [PERSON] та [PERSON] позов не визнали, надали суду письмові заперечення, в яких зазначили, що позивач навмисно приховав від суду судові рішення, в яких йому було вже відмовлено в задоволенні позовних вимог про вселення, визначення порядку користування та зобов`язання не чинити перешкоди у користуванні спірною квартирою. На підставі цього просять відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог. [PERSON] надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовну заяву [PERSON] про поновлення права користування житловим приміщенням та вселення у квартиру [ADDRESS] просить задовольнити. При цьому посилався на те, що позивач це його батько, відповідач [PERSON] його матір, [PERSON] його сестра. Дійсно, мати не бажає щоб батько проживав у спірній квартирі та вчиняє йому перешкоди в мешканні у житлі. Батько бажає проживати у квартирі, сплачує комунальні витрати. Застосовувати силу батько не бажає, тому звернувся до суду. Він же, в свою чергу, бажає щоб батько проживав у квартирі [ADDRESS] , тому що він там зареєстрований, має право користування житлом у спірній квартирі, а іншого місця проживання не має. \~ \~ \~ \~27 грудня 2018 року ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова відкрито провадження за позовом [PERSON] про поновлення права користування житлом та вселення. Розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, перевіривши обставини справи, суд доходить наступних висновків: У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Згідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що відповідно до рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.10.2015 року та рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 09.01.2014 року визнано недійсним свідоцтво про право власності на житло, а саме: квартиру [ADDRESS] від 27.08.2004 року за №7-04-248657 видане Управлінням комунального майна та приватизації державного житлового фонду Харківської міської ради та поновлено право [PERSON] на користування даною квартирою. ( а. с. 19-22) Отже, у судовому порядку відновлено право користування позивача у спірній квартирі та вчинено реєстрацію місця проживання за адресою: [ADDRESS] . Ізольована трикімнатна квартира [ADDRESS] була надана сторонам по справі на підставі ордеру № 13429 від 08.10.1985 року, виданого Московським РВК м. Харкова. ( а. с. 11-16) Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 25.09.2018 року, за адресою: [ADDRESS] зареєстровані наступні особи: позивач- [PERSON] , відповідачі- [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та неповнолітня [PERSON] (а. с. 7) Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Як на підставу позовних вимог, позивач посилається на те, що відповідачка [PERSON] чинить перешкоди у вселенні та проживанні в спірній квартирі. З довідки, наданої ДОП СП Індустріального ВП ГУНП в Харківській області від 04.12.2018 року встановлено, що 10.12.2018 року до Індустріального ВП надійшло звернення гр. [PERSON] , в якому він просить прийняти міри до колишньої дружини [PERSON] , яка не впускає його до квартири де він прописаний за адресою: [ADDRESS] . В ході перевірки опитана гр. [PERSON] повідомила, що її колишній чоловік [PERSON] фактично не мешкає за вище вказаною адресою з 2001 року, впустить його до квартири лише за рішенням суду. ( а. с. 23) З відповіді Індустріального ВП ГУНП в Харківській області від 21.12.2018 року вбачається, що за заявою [PERSON] , зареєстрованою у канцелярії ВП за вх. А-514 від 19.12.2018 року проведено перевірку, ЖЄО 30507 від 10.11.2018 року розглянуто, проведено перевірку та складено висновок № 17035 від 04.12.2018 року та ЖЄО 30629 від 11.12.2018 року, під час виїзду екіпажу патрульної поліції проведено профілактичні заходи з гр. [PERSON] , яка вже неодноразово порушує житлові права гр. [PERSON] ( а. с. 23-25) Статтями 47, 48\~Конституції України кожному громадянину держави гарантовано право на житло, ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду. Кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло. Відповідно до ст. 64 ЖК України члені сім`ї наймача, які проживають разом з ним користуються нарівні з наймачем усіма правами та несуть обов`язки, що випливають з договору найму житлового приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язанням, що виплаває із зазначеного договору. Надані позивачем докази свідчать про те, що відповідачка [PERSON] чинить йому перешкоди в користуванні житловим приміщенням, з приводу чого [PERSON] неодноразово звертався до Індустріального ВП ГУНП в Харківській області із заявами. Крім того, як зазначив відповідач [PERSON] у відзиві на позовну заяву, його мати [PERSON] вчиняє перешкоди батьку в мешканні у спірній квартирі та не бажає, щоб він там проживав. Посилання відповідачів [PERSON] та [PERSON] на ухвалені раніше судові рішення, якими було відмовлено позивачу у вселенні та користуванні спірною квартирою, як на підставу до відмови у задоволенні позову, не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки позивачем надані нові підстави звернення до суду та відповідні докази. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ч.\~4,\~ч.\~5\~ст.\~9\~ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] заперечуючи проти позову [PERSON] фактично не визнають його право користування житлом та перешкоджають у реалізації цього права, вважаючи, що він втратив право на вказану житлову площу але з таким позовом до суду не звернулися. Згідно ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Вимоги позивача про поновлення його права на користування житлом фактично стосуються усунення перешкод у вселенні його у спірну квартиру і підлягають захисту відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 16 ЦК України. Факт поновлення права [PERSON] користування житлом на підставі судового рішення не є тотожним усуненню перешкод у користуванні цим же житлом. Таким чином суд доходить висновку, що позивач довів той факт, що відповідачі перешкоджають йому вселитися в спірне житлове приміщення в зв`язку з чим позов підлягає задоволено. Згідно до п. 13 ч. 1 ст.\~5\~Закону України\~«Про судовий\~збір» від\~сплати судового\~збору під\~час розгляду\~справи в\~усіх судових\~інстанціях звільняються\~позивачі \~учасники бойових\~дій,\~ у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягує судовий збір з відповідачів на користь держави у розмірі 704,80 грн., по 234 грн. 93 коп. з кожного.

Outcome: approved