Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-25 00:00:00

В жовтні 2020 до суду надійшов позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [PERSON] та [PERSON] є власниками квратири за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири за адресою: [ADDRESS] . Квартиру позивача було затоплено 14.08.2020, причиною затоплення було пошкодження внутрішньоквартирної мережі водовідведення у квартирі [NUMBER] інженерні мережі в робочому стані, технічний стан трубопроводів - не задоволений, потребують заміни. Внаслідок затоплення, майну позивача було завдано значної шкоди. Вартість відновлювальних робіт разом з використаними матеріалами становила12 008,82 грн. У зв`язку з чим, позивач просив стягнути солідарно з відповідачів матеріальну шкоду в розмірі 12008,82 грн завдану внаслідок залиття квартири позивача. Окрім того, позивач просив стягнути з відповідача судові витрати, зокрема, витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000,00 грн. Згідно з ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 02.11.2020 провадження у справі було відкрито та постановлено проводити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Загорняк Т.Б. направила відзив на позовну заяву в якому заперечувала проти позовних вимог. В обґрунтування своєї позиції вказувала, що заперечує, що акт про залиття, доданий позивачем є належним та допустимим доказом, оскільки його було складено лише 15.09.2020 на підставі огляду, проведеного лише 03.09.2020 при тому, що позивач стверджує, що залиття відбулось 14.08.2020; результати обстеження квартири не містять інформації про завдання залиттям шкоди у вигляді деформації міжкімнатного дверного блоку, пошкодження конструктивних елементів у кухні, проте позивач заявив вимоги з урахуванням вказаних пошкоджень. Зазначає, що акт в порушення вимог законодавства не складено в терміновому порядку, не містить вказівки на точне місце пошкодження, не містить підпису відповідачів які взагалі не пам`ятають, щоб саме 14.08.2020 і їх квартирі було залиття з прониканням до квартир [NUMBER] . Також зазначає, що до позову не додано висновок за результатами проведення експертно будівельно-технічного дослідження у якому зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Наголошує, що виконані ремонтні роботи є підтвердженням поліпшення житлових умов позивача за його бажанням. Заперечували також щодо розміру заявлених вимог на професійну правову допомогу з підстав їх необгурнтованості. Просили у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. В судовому засіданні представник позивача вимоги підтримав, просив задовольнити з підстав, зазначених у позові. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог з підстав їх необгрунтованості. Інші відповідачі до суду не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, відзивів або заяв з процесуальних питань не подавали. Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У зв`язку з чим, суд вважав за можливе проводити розгляд справи за відсутності відповідачів, які не з`явились. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що входив до складу комісії з обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] після залиття з квартири [NUMBER] поверхом вище. Зазначив, що під час обстеження пам`ятає, що була пляма на стелі жовтого кольору, покороблені двері, двері були напитані водою, в кухні все було залито водою, в квартирі було мокро. Підтвердив, що причиною залиття було пошкодження внутріквартирної мережі водовідведення вночі в квартирі [NUMBER] , точно сказати не зміг з огляду на те, що минуло багато часу, або пошкодження штуцеру або гнучкого шлангу, чи пошкодження шарового. Також свідок зазначив, що після залиття в серпні 2020 року, ще було декілька залиттів квартири [NUMBER] з квартири [NUMBER] . Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] зазначила, що входила до складу комісії з обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] після залиття з квартири [NUMBER] поверхом вище. Памятає що під час обстеження в квартирі [NUMBER] були плями на стелі, вспучення фарби, пошкодження двері в ванну кімнату. Пояснила, що після залиття позивачем було подано заяву про проведення обстеження, яку було розглянуто та складено акт обстеження. Вказувала що вказане залиття було не одноразовим. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків. Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Судом встановлено, що квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] в рівних долях по Ѕ частини. При цьому, сторони не заперечували, що квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Згідно з актом про залиття від 15.09.2020 комісія у складі: головного інженера [PERSON] , інженера [PERSON], майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] на підставі заяви [PERSON] від 14.08.2020 провели обстеження та склали акт про те, що в квартира за адресою: [ADDRESS] сталось залиття. Обстеженням квартири від 03.09.2020 виявлено такі пошкодження: ванна кімната - деформовано оздоблення двірних прорізів, на підвісній стелі суцільна руда пляма від залиття площею до S=3,0 кв.м.; кузня - на стелі вздовж стіни, що межує з ванною кімнатою руда пляма загальною площею до S=2,0 х0,4 м. Причиною залиття вказано пошкодження внутрішньоквартирної мережі водовідведення у квартирі [NUMBER] інженерні мережі в робочому стані, технічний стан трубопровіда - не задовільний, потребують заміни. Відповідно до ч.1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. А статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Згідно із ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, що передбачено п.7 вищевказаних Правил, п.п. 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» №76 від 17 травня 2006 року, ст.151 ЖК України, ст.10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду». Враховуючи те, що відповідачі своєчасно не звернули увагу на стан внутрішньоквартирної мережі водовідведення суд вважає, що залиття квартири позивача сталось вини відповідача. Згідно з договором на ремонтно-будівельні роботи №04/09/20 від 04.09.2020 [PERSON] замовила проведення ремонтних робіт, вартість яких згідно з кошторисом становила 9725,50 грн. Вказана сума була передана виконавцю таких робіт - ТОВ «ОМЕГА БУД КОМПАНІ» згідно з актом прийому-здачі виконаних робіт від 30.09.2020. На підтвердження сплати вказаної суми позивачем також було додано квитанцію до прибуткового касового ордеру №173 від 30.09.2020. Долучені позивачем чеки з гіпермаркету «ЕпіцентрК» на загальну суму 2283,32 не беруться судом до уваги, оскільки з їх змісту не можливо встановити платника та відношення куплених товарів до проведених ремонтних робіт, спрямованих на усунення наслідків залиття квартири позивача. У зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню вартість ремонтних робіт за договором в розмірі 9725,50 грн. Питання щодо розподілу витрат по сплаті судового збору суд вирішує на підставі статті 141 ЦПК України. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи - ст. 133 ЦПК України. Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,80 грн. Окрім того, позивач просив стягнути в рахунок судових витрат витрати на правничу правову допомогу в розмірі 5000,00 грн. На підтвердження понесення вказаних витрат до матеріалів справи було додано договір про надання правової допомоги від 01.10.2020, додаткову угоду від 05.10.2020, акт приймання передачі виконаних послуг від 19.01.2021, квитанцію до прибуткового касового ордеру від 05.10.2020. Представник відповідача просив судові витрати покласти на позивача. При цьому суд бере до уваги, що позовні вимоги задоволено частково (81%), а тому судові витрати, пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у розмірі 4050,00 грн слід покласти на відповідача.

Outcome: partial