Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-11 00:00:00

В грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду з вищевказаним позовом, який обґрунтовує тим, що 24 травня 2003 року помела її баба [PERSON], 03 червня 2015 року помер її брат [PERSON], 18 червня 2017 року померла її матір [PERSON] Після їх смерті позивачу стало відомо про відкриття спадщини на все майно, належне бабі [PERSON], в тому числі на житловий будинок №25 по вул. Паркова в с. Глибоке Бориспільського району Київської області та земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП «Глибоке» розміром 2,4 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). Проте, документів про прийняття спадщини [PERSON] після смерті баби [PERSON] позивач знайти не змогла. На сьогоднішній день позивач єдиною спадкоємицею [PERSON], інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. У вересні 2017 року [PERSON] звернулась до нотаріуса та їй було повідомлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у звязку з тим, що була жива її матір [PERSON], яка була єдиною спадкоємицею всього майна померлої баби [PERSON] Позивач вказує як на поважну причину пропуску строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини те, що вона дізналась про відсутність заведеної спадкової справи щодо майна померлої баби [PERSON] тільки 25 вересня 2017 року. Тому у неї не було можливості до цього часу звернутися до нотаріальної контори. За вказаних обставин [PERSON] просить визначити їй додатковий строк терміном один місяць для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], яка померла 24 травня 2003 року. Позивач [PERSON] надала до суду заяву, якою просила проводити розгляд справи за її відсутності, а також вказала, що позов підтримує та просить суд його задовольнити. Представник Глибоцької сільської ради у судове засідання не зявився. Сільський голова [PERSON] направив лист, яким просив проводити судове засідання без представника сільської ради та вказав, що заперечень з приводу позовних вимог немає. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що 24 травня 2003 року померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії 1-ОК №411957, яка є бабою позивача (а.с.3-а), 03 червня 2015 року помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ОК №341498, який є братом позивача (а.с.4), 18 червня 2017 року померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ОК №404911, яка є матірю позивача (а.с.5). Позивач є рідною онукою померлої [PERSON] Вказана обставина підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження [PERSON] (а.с.6), яка після реєстрації шлюбу змінила своє дошлюбне прізвище на [PERSON] (а.с.7-8), а також копією свідоцтва про народження, виданого на імя позивача (а.с.11), копіями свідоцтва про шлюб, згідно яких [PERSON] після реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на [PERSON] (а.с.12), а в подальшому на [PERSON] (а.с.14). За час свого життя [PERSON] заповіт не склала. Єдиною спадкоємицею за законом після її смерті є її онука, позивач по справі [PERSON] Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями №25 по вул. Паркова в с. Глибоке Бориспільського району Київської області, а також земельної частки (паю) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП «Глибоке» розміром 2,4 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с.17,18). Позивач не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON], оскільки на той час була жива її матір [PERSON], яка була єдиною спадкоємицею за законом всього майна померлої баби [PERSON] При цьому, як зазначила позивач їй не відомо у звязку з чим, її матір [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] та не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Про дану обставину позивачу стало відомо лише 25 вересня 2017 року після звернення до нотаріуса, де зясувалось, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с.10). Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визнані у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу. Згідно з ч.1 ст.1265 ЦК України у пяту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права на спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Згідно з вимогами ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивачем пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] через необізнаність того, що її матір [PERSON] не прийняла спадщину після смерті баби [PERSON] Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до п.24 постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані: хвороба; відїзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення. З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, у звязку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved