Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-20 00:00:00

Відповідач [PERSON] в судове засідання, будучи належним чином повідомлений двічі не зявився, свої заперечення на позов суду не надав, тому суд на підставі ст. 169 ч. 4 ЦПК України вважає за можливе провести заочний розгляд цивільної справи. Представник позивача [PERSON]П, діюча на підставі довіреності від Ізмаїльського територіального відділу Західно-Чорноморського басейнового управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила розглянути справу без її участі. Судом в ході судового розгляду були досліджені: -копія вироку Ренійського районного суду Одеської області від 19.08.2013 року, відповідно -до якого [PERSON] засуджений за ст. 249 ч.1 КК України; -копія протоколу про адміністративне правопорушення № 006968-292 від 21.05.2013 р.; -копія акту вилучення риби та знарядь лову від 21.05.2013р.; -копія приймального акту знарядь лову № 148 від 21.05.2013р.; -копія опису оцінки знарядь лову від 21.05.2015р.; -копія акту прийому-передачі вилученої риби № 197; -розрахунок матеріальної шкоди, завданої незаконним виловом риби на суму 36\~346 грн. Дослідивши надані докази, судом було встановлено, що позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] суму заподіяної ним шкоди у розмірі 36 346 грн. на користь держави, зазначивши у позові, що 21.05.2013 р. о 8 годині ранку відповідач, знаходячись на шлюзовому каналі «Вєкєта», який розташований на території Ренійського району Одеської області, здійснював забороненими знаряддями лову (підйомними сачками в кількості 2 шт.,) незаконний вилов риби, завдавши своїми діями вищевказану шкоду рибним запасам України. На момент затримання на місці скоєння кримінального правопорушення у відповідача [PERSON] було вилучено цінні породи риби, а саме: судак 67 шт., лящ 2 шт., карась 26 шт., густера 26 шт., товстолоб 1 шт., жерех 1 шт. За вчинення вищевказаного кримінального правопорушення [PERSON] було притягнуто до кримінальної відповідальності. Ренійським районним судом Одеської області 19.08.2013р. відносно [PERSON] було винесено вирок, згідно якого відповідача визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу у розмірі 100 неподаткових податком мінімумів доходів громадян ( 1700 грн.) за незаконне зайняття рибним добувним промислом з заподіянням істотної шкоди рибним запасам України у розмірі 36\~346 грн. Як вказано в позові, [PERSON] незаконним виловом риби грубо порушив вимоги Закону України « Про тваринний світ» № 2894-111 від 13.12.2001 року, в результаті чого заподіяв шкоду рибнім запасам України, яка згідно Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування ( збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2001 року за № 1209, склала суму заявленого позову- 36\~346 грн. Оскільки відповідач [PERSON] спричинену шкоду в добровільному порядку не погасив, позивач просить стягнути її в судовому порядку. В позові також зазначено, що несплата цих коштів може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, відтворення водних ресурсів і тим самим, може завдати істотної шкоди екологічним та економічним інтересам держави. Вивчивши матеріали справи та надані докази, суд приходить до висновку, що вимоги позивача обґрунтовані, знайшли своє належне підтвердження та підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не предявила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право предявити його в порядку цивільного судочинства. Згідно ст.66 Конституції України кожен громадянин зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Проголошений цією статтею обов`язок має велике значення для охорони довкілля, забезпечення раціонального використання природних ресурсів, їх відновлення та відтворення. Закон України « Про тваринний світ» № 2894 від 13.12.2001 року визначає, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до ст.ст. 3, 5 цього Закону: риби є об`єктами тваринного світу. Об`єкти, тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної ( морської) економічної зони, є об`єктами права власності українського народу. Кожний громадянин має право користуватися об`єктами тваринного світу - об`єктами права власності українського народу відповідно до вимог цього Закону та інших законів України. Відповідно до Закону України « Про тваринний світ» одним з видів використання об`єктів тваринного світу є рибальство. Рибальством вважається промислове добування риби, а також любительське і спортивне рибальство та добування водних безхребетних. Правила та об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водойм, а також вимоги що до ведення рибного господарства визначаються в порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України. Порушення правил промислового та любительського рибальства, якщо воно заподіяло істотну шкоду і є незаконним зайняттям рибним або іншим водним добувним промислом. Незаконність зайняття, рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом має місце при здійсненні його без належного дозволу, у заборонений час, у недозволених місцях, а також забороненими способами і знаряддями лову. Вироком Ренійського районного суду від 19.08.2013 року встановлена вина відповідача [PERSON] в незаконному зайнятті рибним добувним промислом з заподіянням істотної шкоди рибним запасам України на суму 36\~346 грн. З тексту вироку також видно, що при розгляді кримінальної справи в суді [PERSON] в незаконному зайнятті рибним добувним промислом на каналі «Вєкєта» в означений у вироку час з заподіянням шкоди у вищеозначеному розмірі винним визнав себе повністю, у вчиненому правопорушенні розкаявся. У вироку суду також зазначено, що своїми діями по незаконному вилову риби відповідач порушив ст. 3.15 « Правил любительського і спортивного рибальства», яка забороняє вилов водних живих ресурсів промисловими та іншими знаряддями лову, які виготовлені із сітко матеріалів усіх видів і найменувань, оскільки здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову- підйомними сачками в кількості 2 штук, кожний радіусом 1м.40 см і шириною ячей -20мм. Всього [PERSON] виловив цінні породи риби, вартість яких згідно вищевказаних Такс, затверджених Постановою Кабінета Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року, складає: судак-67 штук ( у 30 кратному розмірі 67х510 грн.=34170 грн.), лящ-2штуки ( у 10-кратному розмірі 2х170 грн. грн=340 грн), карась-26 штук (у 1-кратному розмірі 26х17 грн.=442 грн.), гунтера-26 штук ( у 2-кратному розмірі 26 х34 грн= 884 грн.), товстолоб -1штука ( у 15-кратному розмірі 1х255 грн.=255 грн), жерех 1штука ( у 15кратному розмірі 1 х255 грн.=255 грн.), всього шкода спричинена на суму 36\~346 грн. Ст.58 Закону України « Про тваринний світ» передбачена відповідальність за порушення законодавства України в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову і кримінальну відповідальність. Згідно ст. 63 Закону « Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі використання тваринного світу несуть особи, винні, в тому числі, в порушенні правил використання об `єктів тваринного світу, незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища, застосуванні заборонених знарядь добування тварин. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відновлення тваринного світу в порядку та розмірах встановлених законодавством України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду встановлені і ст. 1166 Цивільного кодексу України. Зокрема, ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, відповідач [PERSON] здійснював свою діяльність по вилову риби незаконно, із порушенням вимог діючого вищевказаного законодавства, винність його дій доказана обвинувальним вироком Ренійського районного суду, у звязку із чим вбачаються правові підстави для притягнення його і до цивільно-правової відповідальності шляхом зобовязання до відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби. Порушення відповідачем вимог законодавства підтверджується також крім вироку суду, іншими матеріалами справи: розрахунком завданої шкоди, копією акту вилучення виловленої риби та знарядь лову, копією приймального акту знарядь лову, копією опису-оцінки знарядь лову; копією акту прийому-передачі вилученої риби, розрахунком спричиненої шкоди згідно вищевказаних Такс. З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що в даному випадку, шкода рибним запасам України заподіяна відповідачем, тобто його незаконними злочинними діями щодо вилову риби. Згідно наданого розрахунку відповідачу був нарахований розмір шкоди в сумі 36 346 грн. Таким чином, є всі правові підстави для задоволення позову та стягнення з [PERSON] спричиненої шкоди у вказаному розмірі. Судові витрати розподіляються судом відповідно до ст.88 ЦПК України.

Outcome: approved