Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-26 00:00:00

Виконувач обов`язків Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» (надалі по тексту - Позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (надалі по тексту - Відповідач) про стягнення зобов`язання вчинити дії, а саме зобов`язати відповідача власними силами та за власні кошти відновити стан квартири [ADDRESS] в початковий стан, шляхом відновлення підлоги згідно технічної документації на квартиру. В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що 13.02.2018 року до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» звернувся [PERSON] , власник кв. [ADDRESS] вищевказаного будинку зі скаргою на власника кв. [ADDRESS] щодо порушення тиші мешканцями квартир [ADDRESS] . 19.02.2018 року представниками ЖЕД «Печерська Брама» було проведено обстеження кв. [ADDRESS] згідно скарги [PERSON] від 13.02.2018 року № Г-195 та складений відповідний акт. Згідно акту в житловій квартирі зафіксовано волосяну тріщину поперек стелі. Обстежити квартиру [ADDRESS] не було можливості в зв`язку з тим, що при відвідуванні квартири двері ніхто не відчинив. Зі слів [PERSON] власник кв. [ADDRESS] провів у 2011 році ремонтні роботи в своїй оселі в тому числі реконструкцію підлоги без проектно-дозвільної документації. 18.05.2018 року КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» направило відповідачу припис попередження для надання дозвільної документації на реконструкцію підлоги. Проте, відповідач не надав цієї документації, гр. [PERSON] скаржиться до всіх органів влади та намагається з`ясувати це питання за допомогою позивача За таких обставин, позивач звернувся до суду та просив суд зобов`язати відповідача вчинити певні дії щодо відновлення стану квартири [ADDRESS] в початковий стан, шляхом відновлення підлоги згідно технічної документації. Так, згідно з положеннями процесуального закону, та врахувавши пункти 1-8 частини 3 статті 274 ЦПК України, при вирішенні питання визначення порядку розгляду позовного провадження, вбачається можливість розгляду справи у спрощеному порядку. Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва Цокол Л.І. від 18.10.2018 року відкрито провадження у справі (а.с. 21-22). Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею обрано Підпалого В.В. (а.с. 24-25). Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва Підпалого В.В. від 16.11.2018 року цивільну справу прийнято до провадження (а.с. 26). 11.12.2018 року третя особа [PERSON] направив на адресу суду копії листів, серед яких копія листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 06.04.2018 року, згідно якого заявника було повідомлено, що Департамент не видавав та не реєстрував документів декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за вказаною вище адресою. Крім цього, приєднав лист від Державного науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» від 29.10.2018 року, згідно якого надали відповідь на звернення [PERSON] щодо конструкцій перекриття у кв. [ADDRESS] , що розташоване над квартирою [ADDRESS] на основі Технічного висновку від 16.02.2011 року № 102/1 та надали довідку: конструкція перекриття до заміни покриття підлоги: щитовий паркет - 19мм; дерев`яні лаги 80х40 (h); ізоляційна прокладка із м`яких деревоволокнистих плит - 12/25 мм; цементно-піщана стяжка - 40 мм; шатрова панель перекриття - 60 мм. Конструкція перекриття після заміни покриття підлоги: лінолеум на теплозвуізоляційній основі - 5 мм; деревоволокнисті плити OSB- 15 мм; вирівнювальна стяжка «арті сан» - 30 мм; шар гідроізоляції - руберойд; ізоляційний шар - пісок річний - 50 мм; шар гідроізоляції - руберойд; пінопласт ПСБ-С - 30 мм; шатрова панель перекриття - 60 мм. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.09.2019 року провадження у справі зупинено до залучення у справі правонаступника чи законного представника у зв`язку із смертю третьої особи [PERSON] (а.с. 56-57). Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.01.2020 року поновлено провадження у справі, у зв`язку із залученням до справи правонаступника померлої третьої особи [PERSON] - [PERSON] (а.с. 62-63). В засіданні представники позивача [PERSON] , [PERSON] позовну заяву підтримували в повному обсязі, просили її задовольнити. В засідання 27.05.2020 року, не з`явилися, подали заяву про розгляд провадження без їх участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечували. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомив. Третя особа (правонаступник), [PERSON] в засіданні позов підтримувала, в засідання, призначене 27.05.2020 року не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, дослідивши матеріали провадження, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 13.02.2018 року до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» звернувся [PERSON] , власник кв. [ADDRESS] вищевказаного будинку зі скаргою на власника кв. [ADDRESS] та просив зобов`язати [PERSON] як власника квартири відновити лаги з заповненням їх проміжним керамзитом з покриттям плівкою та тонкою стяжкою, з укладкою ДВП або фанери, посилаючись на те, що [PERSON] провів ремонт підлоги з грубим порушенням ДБН, ліквідував лаги і керамзитне заповнення між лагами, тим самим збільшив навантаження і зменшив звукоізоляцію над тонким перекриттям. [PERSON] спиралися на контур висотою 220 мм і знижували загрузку, а керамзит зменшував звуки від кроків з «барабанним ефектом», у зв`язку із чим у квартирі заявника на стелі появилися тріщини з товщиною бетону 50 мм та інше (а.с.10). 19.02.2018 року працівниками ЖЕД « Печерська брама» проведено обстеження квартири [ADDRESS] , в зв`язку зі зверненням власника квартири [PERSON] № Г-195 від 13.02.2018 року стосовно власника квартири [ADDRESS] [PERSON] відновити шумоізоляцію підлоги в квартирі та заборонити здавати квартиру в найм для проведення робіт по відновленню лаг на підлозі з заповненням їх керамзитом з покриттям плівкою, тонкою стяжкою та ДВП. При обстеженні було встановлено, що квартира [ADDRESS] , однокімнатна, приватизована, розташована на 6 поверсі 9 поверхового будинку 1972 року забудови, власник [PERSON] . В житловій квартирі зафіксована волосяну тріщину поперек стелі. На час обстеження будь-які звуки з вище розташованої квартири [ADDRESS] , не відчувалися. В інших приміщеннях квартири пошкодження відсутні. Обстежити квартиру [ADDRESS] не було можливості в зв`язку з тим, що при відвідуванні квартири двері ніхто не відчинив (а.с. 9). 18.05.2018 року за підписом виконувача обов`язків директора КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» Лавриненка С. було направлено на адресу [PERSON] ( [ADDRESS] ) припис-попередження, в якому пропонували в 10-денний термін з дня отримання даного листа, надати для ознайомлення до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» проектно-дозвільну документацію на виконання реконструкції підлоги (у 2010 році) в належній йому на праві приватної власності квартири [ADDRESS] (а.с. 16). Проте, [PERSON] не було надано жодної документації. Разом з цим, відповідно до листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 06.04.2018 року, заявника [PERSON] було повідомлено, що Департамент не видавав та не реєстрував документів декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва за вказаною вище адресою. Листом від Державного науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» від 29.10.2018 року, надано відповідь на звернення [PERSON] щодо конструкцій перекриття у кв. [ADDRESS] , що розташоване над квартирою [ADDRESS] на основі Технічного висновку від 16.02.2011 року № 102/1 та надали довідку яка містить наступну інформацію, а саме: конструкція перекриття до заміни покриття підлоги: щитовий паркет - 19мм; дерев`яні лаги 80х40 (h); ізоляційна прокладка із м`яких деревоволокнистих плит - 12/25 мм; цементно-піщана стяжка - 40 мм; шатрова панель перекриття - 60 мм. Конструкція перекриття після заміни покриття підлоги: лінолеум на теплозвуізоляційній основі - 5 мм; деревоволокнисті плити OSB- 15 мм; вирівнювальна стяжка «арті сан» - 30 мм; шар гідроізоляції - руберойд; ізоляційний шар - пісок річний - 50 мм; шар гідроізоляції - руберойд; пінопласт ПСБ-С - 30 мм; шатрова панель перекриття - 60 мм. За таких обставин, позивач звернувся до суду. Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України). Відповідно до ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних , житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу. Так, згідно п. 7 постанову Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 року № 45 Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, якою затверджені Правила утримання будинку та прибудинкової території, власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний допускати для проведення технічних та профілактичних оглядів. Крім того, згідно п. 2 ч. 2 ст. 21 та п. 6 ч. 2 ст. 24 зазначеного закону, виконавець послуг, балансоутримувач, зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. До елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення й розбирання некапітальних перегородок, перенесення й влаштування дверних прорізів без втручання в несучу частину стіни, міжповерхові перекриття та інші несучі конструкції будинку, влаштування та переустаткування тамбурів. Відповідно до ч. 3 ст. 100 Житлового кодексу, власник (наймач), який здійснив самовільне перепланування та/або переобладнання жилого або нежилого приміщення у багатоквартирному житловому будинку, зобов`язаний за свій рахунок привести приміщення у попередній стан згідно з проектом. Відповідно до ст. 30 Житлового кодексу, державний контроль за використанням і схоронністю житлового фонду здійснюється Радами народних депутатів, їх виконавчими і розпорядчими органами, а також спеціально уповноваженими на те державними органами в порядку, встановленому законодавством. Відповідно до ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до 1-3 категорії складності. Згідно ч. 8 ст. 39 цього Закону, експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. У відповідності до п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністірів України від 08.10.1992 року, № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на: переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку та відповідно до п. 7 власники (наймачі) квартири, зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Таким чином, проаналізувавши зазначені норми закону та зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що в судовому засіданні знайшов свого підтвердження факт порушення відповідачем правил користування приміщеннями житловими будинків, у зв`язку з чим, вимоги позивача про зобов`язання відповідача спрямоване на відновлення підлоги згідно технічної документації на квартиру, є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Разом з цим, суд, у зв`язку з неявкою відповідача в судове засідання, в порядку ст. 280 ЦПК України, враховуючи відсутність відповідних заперечень від представника позивача, вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). На підставі викладеного,

Outcome: approved