Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-30 00:00:00

В грудні 2018р. позивач ТОВ «Дім на Пушкінській» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача [PERSON] , в якому просив суд: - визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо розгляду запиту позивача на інформацію від 10 жовтня 2018 р. №01-10/10/18; - зобов`язати відповідача протягом десяти календарних днів з дня набрання рішенням Шевченківського районного суду м. Києва законної сили надати вичерпну відповідь на питання запиту на інформацію від 10 жовтня 2018 р. №01-10/10/18, а саме: - які умови створено Органом самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» для участі жителів у вирішення питань місцевого значення? - які послуги надаються ОСИ «БК «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» для задоволення соціальних, культурних, побутових та інших потреб жителів? - у межах якої території діє Орган самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська- Червоноармійська» ? - чи збирались жителі за місцем проживання у кількості не менше половини жителів відповідної території, які мають право голосу, для ініціювання створення Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська»? - чи приймались рішення зборами (конференцією) жителів за місцем проживання про звернення до сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради про створення Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська- Червоноармійська»? - хто був обраний до ініціативної групи, яка представляла інтереси жителів - учасників зборів (конференції) у відповідній місцевій раді? - до якої місцевої ради та які саме документи подавались для створення (надання дозволу на створення) Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська- Червоноармійська» ? - які правові підстави для здійснення діяльності Органом самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» після припинення (ліквідації) Шевченківської районної у місті Києві ради? - чому діяльність Органом самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» на сьогоднішній день не припинилася? - які джерела надходжень до бюджету Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська- Червоно армійська»? - чи отримував Орган самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» кошти відповідного місцевого бюджету, які надаються сільською, селищною, міською, районною у місті (у разі ЇЇ створення) радою для здійснення наданих органу самоорганізації населення посновалеєнь? Як часто, в якій сумі? - чи отримував Орган самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» добровільні внески фізичних і юридичних осіб? В яких розмірах? - на які цілі використовувались (використовуються) Органом самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» фінансові ресурси, отримані з місцевого бюджету? - чи передавалось відповідною радою в оперативне управління Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» майно? Якщо так, то яке саме? - яка адреса місцезнаходження Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська», час роботи та години прийому? - чи проінформовано Органом самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» про своє місцезнаходження, час роботи та час прийому громадян жителів за місцем проживання, які обрали ОСН? У який спосіб? - чи відповідає фактичне місцезнаходження Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» адресі, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприсмців та громадських формувань, а саме: м. Київ, вул. Пушкінська, 24-Б? - на яких підставах Орган самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» перебуває за адресою: м. Київ, вул. Пушкінська, 24-Б (приміщення перебуває на праві приватної власності, приміщення передано в оренду, приміщення надано в безоплатне користування тощо)? - чи звітує Орган самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» на зборах (конференції) жителів про свою діяльність? У який спосіб? - які дати звітування Органом самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» про свою діяльність перед зборами (конференцією) жителів за період 2007-2018 рр.? - як часто керівником або заступником керівника скликаються засідання Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська»? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2007 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2008 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2009 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2010 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2011 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2012 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартет Пушкінська-Червоноармійська» у 2013 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2014 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2015 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2016 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2017 році? - чи проводилось засідання Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» у 2018 році? - які дати засідань Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська», участь у яких приймало більше половини загального складу ОСН із зазначенням ПІБ учасників, їх адрес та засобів зв 'язку? - які рішення (про що? дата? номер? результати голосування?) були прийняті Органом самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська- Червоноармійська» за весь період його діяльності, починаючи з лютого 2007 року і по сьогоднішній день? - яким чином керівником Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» організовано роботу ОСН? - у який спосіб керівник Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» скликає та проводить засідання ОСН? - як та у який спосіб керівником Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» організовано виконання рішень ОСН? - яким чином керівник Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» розпоряджається коштами ОСН? - чи виконує та у який спосіб керівник Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» доручення ОСН? - які інші повноваження здійснює керівник Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська-Червоноармійська»? - яким є прізвище, ім`я, по-батькові, адреса та засоби зв`язку секретаря Органу самоорганізації населення «Будинковий комітет «Квартал Пушкінська- Червоноармійська»? Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що відповідач [PERSON] всупереч вимогам Закону України «Про звернення громадян» не надав позивачу ТОВ «Дім на Пушкінській» відповідь на запит на інформацію від 10 жовтня 2018р. №01-10/10/18, чим порушив права останнього, у зв`язку з чим позивач вимушений був звернутись до суду за захистом свого права. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 січня 2019р. позовна заява залишена без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків. 31 січня 2019р. позивач подав до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07 березня 2019р. відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 03 грудня 2019р. позов задоволено. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2021р. поновлено відповідачу процесуальний строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасовано заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 03 грудня 2019р. у цивільній справі №761/1278/19, справу призначено до розгляду по суті. У судове засідання 01 грудня 2021 р. сторони та їх представники не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. 01 грудня 2021р. до суду надійшло клопотання представника позивача адвоката Приходька А.С. про відкладення судового засідання, у зв`язку з його участю в іншому судовому засіданні. 01 грудня 2021 року до суду надійшли письмові пояснення представника відповідача адвоката Дубчак Л.С. Крім того, 01 грудня 2021 року представник відповідача адвокат Дубчак Л.С подала заяву про розгляд справи у її відсутність, просила суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Враховуючи те, що представником позивача не надано доказів на підтвердження зазначеного ним клопотання, суд на підставі ч. 3 ст. 211 ЦПК України, вважає за можливе продовжити розгляд справи у відсутність представників сторін. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і встановлено судом, позивач ТОВ «Дім на Пушкінській» є власником нежитлового будинку (майнового комплексу) № 33 А (літ. А, Б, В) та житлових будинків по вул. Пушкінській, 35-А , 35-Б, 37-А, 37-Б на підставі договорів купівлі-продажу нерухомого майна від 10 червня 2010р. та 15 липня 2010р., посвідчених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Петровою С.М. та зареєстрованих в реєстрі за №№ 1259, 1243, 1256, 1251 та 1994. Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначив, що йому стало відомо, що з 16 лютого 2007р. на території, де знаходяться вищевказані будинки (квартал, обмежений вулицями Пушкінська, Велика Васильківська та бульваром Тараса Шевченка), діє Орган самоорганізації населення «Будинковий комітет (БК) «Квартал Пушкінська-Червоноармійська», ідентифікаційний код юридичної особи 35084592, керівник [PERSON]. Маючи на меті з`ясувати предмет та мету діяльності вищевказаного ОСН «БК «Квартал Пушкінська-Червоноармійська», позивач звернувся до ОСН «БК «Квартал Пушкінська-Червоноармійська» із запитом на інформацію від 10 жовтня 2018 р. №01-10/10/18. Згідно з даними особистого кабінету ПАТ «Укрпошта», запит 23 жовтня 2018р. отримав [PERSON] . Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, сторона посилалася на положення ч. 1 ст. 1, ч. 1 ст. 3, п.6 ч. 1 ст. 18, ст. 19, ч.1 ст. 20 Закону України «Про звернення громадян» тим, що відповідач [PERSON] всупереч вимогам Закону України «Про звернення громадян» не надав позивачу відповідь на запит на інформацію від 10 жовтня 2018р. №01-10/10/18, чим порушив права останнього, у зв`язку з чим позивач вимушений був звернутись до суду за захистом свого права. За змістом ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 5-6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до преамбули Закону України «Про звернення громадян» він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення. Стаття 1 Закону України «Про звернення громадян» (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) встановлює, що саме громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення. Разом з тим, позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Дім на Пушкінській» є юридичною особою, а не громадянином України. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про громадянство» громадянство України - правовий зв`язок між фізичною особою і Україною, що знаходить свій вияв у їх взаємних правах та обов`язках, а громадянин України - особа, яка набула громадянство України в порядку, передбаченому законами України та міжнародними договорами. Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦК України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ «Дім па Пушкінській» (ідентифікаційний код 36386638) є юридичною особою, має організаційно-правову форму товариства з обмеженою відповідальністю. Відповідно до пункту 3 рішення Конституційного Суду України від 11 жовтня 2018р. №8- р/2018 у справі № 1-124/2018(4976/17) (справа про звернення осіб, визнаних судом недієздатними) системний розгляд положень статті 40 Конституції України у взаємозв`язку з положеннями її статей 21, 23, частини другої її статті 24 дає підстави стверджувати, що визначене у названій статті право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів належить кожній людині (будь-якому громадянину України, іноземцю, особі без громадянства) незалежно від ознак раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками, у тому числі незалежно від стану здоров`я. Відтак, вказаним правом не наділені юридичні особи. Загальні засади реалізації конституційного права на звернення визначено, зокрема, Законом України «Про звернення громадян», який, як вказано в його преамбулі, забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення. Згідно з вимогами Закону право на подання звернення мають як громадяни України, так і особи, які не є громадянами України і законно знаходяться на її території, якщо інше не передбачено міжнародними договорами (частина третя статті 1). Стаття 40 Конституції України закріплює норму, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк. Вказана стаття міститься в Розділі ІІ Конституції «Права, свободи та обов`язки людини і громадянина», а, отже, стосується людини і громадянина. Таким чином, Закон України «Про звернення громадян» і передбачені ним юридичні засоби (інструменти), створені з метою забезпечення реалізації кожною людиною своїх прав і свобод, а також їх відстоювання, захист та відновлення у разі порушення, і вони не поширюються на юридичних осіб. Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку про те, що Закон України «Про звернення громадян» не гарантує і не закріплює жодних прав позивача як юридичної особи, які могли б бути порушені відповідачем - фізичною особою. Крім того, суд зауважує, що запит на інформацію від 10 жовтня 2018р. №01-10/10/18 не є пропозицією (зауваженням), заявою (клопотанням), чи скаргою в розумінні ч.1 ст. 3 Закону України «Про звернення громадян». Відповідно до ст. 3 цього Закону України під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги. Пропозиція (зауваження) - звернення громадян, де висловлюються порада, рекомендація щодо діяльності органів державної влади і місцевого самоврядування, депутатів усіх рівнів, посадових осіб, а також висловлюються думки щодо врегулювання суспільних відносин та умов життя громадян, вдосконалення правової основи державного і громадського життя, соціально-культурної та інших сфер діяльності держави і суспільства. Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод. Скарга - звернення з вимогою поновлення прав і захисту законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб. У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13 листопада 2018р. у справі № 800/369/17 зазначено: «Як роз`яснив Конституційний Суд України у рішенні від 30.01.2003 №3-рп/2003, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Обов`язковою умовою надання захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод та інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати), зазвичай, індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Тобто, гарантоване статтею 55 Конституції України і конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджуване порушення було обґрунтованим». Аналогічні висновки наведено у постанові Верховного Суду України від 07 лютого 2017р. у справі №21 -3072а16. Суд також приймає до уваги ту обставину, що запит на інформацію від 10 жовтня 2018р. № 01-10/10/18 було адресовано ОСН «БК «Квартал Пушкінська-Червоноармійська». Разом з тим, з вказаним позовом ТОВ «Дім на Пушкінській» звернулося до фізично особи [PERSON] . За положеннями ст. 19 Закону України «Про звернення громадян» саме на органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівників та інших посадових осіб в межах своїх повноважень покладено обов`язок з розгляду звернень громадян - фізичних осіб. Натомість [PERSON] як фізична особа не міг порушити права позивача та є неналежним відповідачем у даній цивільній справі. Вимогами ст. 10 ЦПК України передбачено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини приділяє особливу увагу дотриманню принципу змагальності та верховенства права як невід`ємної складової права па справедливий суд, практичне застосування яких відбувається при дослідженні доказів та оскарженні невмотивованих рішень суду. Рішенням у справі «Киіг-Маїеоз проти Іспанії» від 23 травня 1993р. ЄСПЛ вказав, що принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, а також, що вкрай важливо, відповісти на них. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994р., серія А, № 303А, п. 29). Національний суд має певну свободу щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, проте зобов`язаний виправдати свої дії. навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» від 01.07.2003 р., № 37801/97, п. 36). За таких обставин, зважаючи те, що Закон України «Про звернення громадян» спрямований на захист прав фізичних, а не юридичних осіб, на подання відповідних звернень і отримання на них відповідей, позивачем не доведено порушення відповідачем прав позивача, [PERSON] є неналежним відповідачем у даній справі. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли своє підтвердження, суд дійшов висновку, що у задоволенні поданого позову слід відмовити у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову, то з відповідача не підлягає стягненню судові витрати.

Outcome: dismissed