Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-26 00:00:00

Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнав, проти їх задоволення не заперечував, у звязку із тяжким матеріальним положенням у сімї, просив розстрочити суму заборгованості на 6 місяців. Позивач прокурор Ренійського району на задоволенні позову наполягав. В ході розгляду справи судом були досліджені наступні докази: копія вироку Ренійського районного суду від 20.10.2014р.; розрахунок суми заподіяної матеріальної шкоди 13090 грн. Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що позивач Прокурор Ренійського району, діючий в інтересах держави в особі Ізмаїльського територіального відділу Західно-Чорноморського басейнового управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, звернувся до суду із позовом в порядку ст. 45 ЦПК України та просить стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 13090 грн., заподіяну злочином, пояснивши, що 24.03.2014р. близько 20.00 годин, відповідач вийшов на воду озера Кагул на відстані 12 км. від м. Рені Одеської області та у порушення вимог п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», які забороняють лов виготовленими з сетематеріалів всіх видів та найменувань, встановив у воді заборонені знаряддя рибного лову 5 ліскових сіток довжиною 50 м., висотою 1,5 м.. розміром вічка 70x70 мм. кожна, що відноситься до заборонених знарядь лову. 26.03.2014 р. о 06 год. 30 хв. [PERSON] був затриманий на березі оз. Кагул на відстані 12 км. від м. Рені Одеської області інспекцією Держрибоохорони Ізмаїльського тервідділу з охорони водних живих ресурсів. В наслідок незаконних дій [PERSON] було виловлено цінних порід риби, вартість якої згідно такс, встановлених для обчислення збитків згідно постанови КМУ від 21.11.2011р. №1209 становить: судак 12 шт. у 30 кратному розмірі (12 шт. х 510 грн. = 6120 грн.); сазан 15 шт. у 18 кратному розмірі (15 шт. х 306 грн. = 4590 грн.); товстолоб 8 шт. у 15 кратному розмірі (8 шт. х 255 грн. = 2040 грн.); лящ 2 шт. в 10 кратному розмірі (2 шт. х 170 грн. = 340 грн.), чим державним інтересам заподіяно істотну шкоду у загальному розмірі 13090 грн. За вчинення вищевказаного злочинного діяння [PERSON] було притягнуто до кримінальної відповідальності, 20.10.2014р. відносно нього винесено Ренійським районним судом вирок, згідно із яким [PERSON] визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ст. 249 ч. 1 КК України, та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн. Оскільки при розгляді кримінальної справи вимоги про стягнення суми матеріальної шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, не предявлялися, позивач звернувся із відповідними вимогами в порядку цивільного судочинства та просить їх задовольнити. Заслухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, надані документи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не предявила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право предявити його в порядку цивільного судочинства. Згідно із ст. 180 Цивільного кодексу України тварини є особливим обєктом цивільних прав. На них поширюється правовий режим речі, крім випадків, встановлених законом. Правила поводження з тваринами встановлюються законом. Закон України «Про тваринний світ» від 13.12.2001р. визначає, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об'єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до ст.ст. 3, 5 цього Закону: риби є обєктами тваринного світу; об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу; кожний громадянин має право користуватися об'єктами тваринного світу - об'єктами права власності Українського народу відповідно до цього Закону та інших законів України. Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов'язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об'єктів тваринного світу; використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. На відповідальність вказується і положеннями ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991р. Так, згідно цих положень, порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у т.ч. у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду встановлені і ст. 1166 Цивільного кодексу України. Зокрема, ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідач [PERSON] здійснював свою діяльність по вилову риби незаконно, із порушенням вимог законодавства, винність його дій доказана обвинувальним вироком Ренійського районного суду, у звязку із чим вбачаються правові підстави для притягнення його і до цивільно-правової відповідальності шляхом зобовязання до відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби. Згідно із ст. 11 ЗУ «Про тваринний світ», Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого Указом Президента України від 16.04.2011р. № 484/2011, Ізмаїльський територіальний відділ Західно-Чорноморського басейнового управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства належить до сфери управління Державного агентства рибного господарства України, яке входить до системи органів виконавчої влади. Держрибінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд за спеціальним використанням риби та інших водних живих ресурсів, а також за порядком та умовами здійснення любительського і спортивного рибальства в рибогосподарських водних обєктах України. З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що в даному випадку, шкода рибному господарству заподіяна відповідачем, тобто його незаконними злочинними діями щодо вилову риби. Згідно постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011р. відповідачу був нарахований розмір шкоди в сумі 13090 грн. 00 коп. Таким чином, є всі правові підстави для задоволення позову позивача.

Outcome: approved