Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-22 00:00:00

Велятинська сілька рада звернулася в суд з позовом [PERSON] , треті особи які не заявляють самостійні вимоги Державний реєстратор Берегівської РДА Лойф Олена Григорівна, приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Король Ольга Юріївна про скасування незаконної реєстрації права власності. Ухвалою Хустського районного суду від 18 серпня 2021 р. замінено позивача Велятиську сільську раду на його правонаступника Вишківську селищну раду. Позовні вимоги вмотивовані тим, що 16 грудня 1976 року виконавчим комітетом Хустської ради депутатів трудящих було прийнято рішення «Про вилучення індивідуальних будинків, споруд та зелених насаджень громадян с. Велятино у зв`язку з будівництвом середньої школи та будинку культури в с. Велятино», зокрема, житлового будинку, споруд та зелених насаджень, що належали на праві особистої власності [PERSON] . Рішення від 16 грудня 1976 року прийнято за життя [PERSON] , про існування даного рішення, яким вилучено належне йому майно, він був обізнаний, позаяк 26.07.1976 року підписав відповідний оціночний акт, згідно якого погодився на отримання 13854 крб. компенсації. Однак до самої своєї смерті ( [INFO] ), тобто майже протягом 11 років, жодних претензій до такого рішення не пред`являв та не оспорював його. Взамін вилученого майна (будинку та земельної ділянки), [PERSON] отримав нову земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, за ним перенесено адресу дворогосподарства [ADDRESS] , ним та його родичами отримано будівельні матеріали для нового будівництва будинку. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 16.09.1980 року - житловий будинок [PERSON] був на 2 житлові кімнати, житловою площею 22 кв.м., загальною площею 32 кв.м. За умови існування вказаного майна на дату смерті спадкодавця - спадкоємці [PERSON] та відповідач по справі - [PERSON] могли успадкувати лише це майно, а не будь-яке інше. Адже, успадкувати майно можна лише те, яке належало спадкодавцеві і існує в натурі на місцевості на дату відкриття спадщини. При видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом - державний нотаріус Васко І.М. не перевірив існування будинку на місцевості, і незаконно видав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на майно (житловий будинок площею 32 кв.м.), якого станом на 1987 рік вже не існувало, чим самим зроблено службову недбалість, порушено Інструкцію про порядок вчинення нотаріальних дій державними нотаріальними конторами Української РСР, яка була затверджена наказом Міністерства юстиції Української РСР N 45/5 від 31.10.75 р., інші нормативно-правові акти. Відповідно до п.125, державний нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність родинних чи інших відносин осіб, що подали заяви про видачу свідоцтва, з спадкодавцем, склад і місце знаходження спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин, від спадкоємців обов`язково вимагаються відповідні документи. Оскільки відповідного будинку із загальною площею 32 кв.м., житловою площею 22 кв.м. на території Велятинської сільської ради - нема, отже, у відповідності до рішення виконавчого комітету Хустської ради депутатів трудящих «Про вилучення індивідуальних будинків, споруд та зелених насаджень громадян с. Велятино у зв`язку з будівництвом середньої школи та будинку культури в с. Велятино» від 16.12.1976 року, вказаний будинок був знесений. Працівниками Хустського ДПТІ незаконно, без згоди та відома органу місцевого самоврядування, адміністрації школи, у 2000-х роках проведено обстеження майна на території Велятинської ЗОШ І-III ст. та віднесено обміри безхазяйного будинку, який знаходиться на території школи, до будинку (інвентарної справи [ADDRESS] ) для майбутнього незаконного оформлення права власності на майно. Відповідач при укладенні договору купівлі-продажу майна від 02.07.2008 року надала приватному нотаріусу Король О.Ю.,підроблений документ - технічний паспорт на будинок площею 56,2 кв.м.\~ в результаті чого, використавши завідомо підроблений документ, стала власником цілого будинку [ADDRESS] , в такий спосіб «узаконила» право власності на будинок. Житловий будинок, який «вважає своїм» [PERSON] , є 1970-1980-х років побудови. Тобто, йде мова про привласнення відповідачем з допомогою інших осіб (працівників БТІ, нотаріусів) у незаконний спосіб собі майна, яке не належить особі (ні [PERSON] , ні його спадкоємцям). Фактично будинок, який знаходиться на земельній ділянці комунальної власності, про який іде мова - є безхазяйною річчю, оскільки відповідно до документів, його повинні були знести «25» лютого 2020 року голова Велятинської сільської ради Микитюк Ж.М. звернулася до чергової частини ВП ГУНП в Закарпатській області з заявою про злочин. Начальник СД Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції Монич С.В., розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 120200700500000194 від 25.02.2020 року, виніс постанову про закриття кримінального провадження від 04.11.2020 року, в якій зазначив. Що досудовому органу допитати всіх осіб, які прийняли участь у реєстрації права власності на нерухоме майно у 1986 році не представилось можливим, оскільки з того часу пройшло більше 30 років та деякі особи померли, що унеможливило повне та всебічне розслідування кримінального провадження, однак під час реєстрації права власності на нерухоме майно, було допущено порушення Інструкції, скасування права власності вирішується судовими органами. У своєму позові позивач просить суд, поновити позивачу\~ пропущений за поважних причин строк для звернення до суду. Визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 15.09.1987 року, видане державним нотаріусом Хустської державної нотаріальної контори Васко І.М. Визнати недійсним договір купівлі-продажу, серія та номер: 3107, виданий 02.07.2008 року, виданий приватним нотаріусом Хустського нотаріального округу Король О.Ю. Визнати неправомірною та скасувати вчинену 03.09.2019 року державним реєстратором Берегівської районної державної адміністрації Лойф О.Г. реєстрацію права власності за [PERSON] на житловий будинок загальною площею 56.2 м.кв., що розташований за адресою: [ADDRESS] . В судовому засіданні представник Вишківської селищної ради Канчій Р.М. позовні вимоги підтримала покликаючись на наведені в позовній заяві обставини, просить їх задоволити. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] просив суд відмовити в задоволенні позову у зв`язку з пропуском позивачем строку позовної давності. В судове засідання приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Король О.Ю. не з`явилася надіславши на адресу суду заяву про розгляд спаври у її відсутність. В судове засідання\~ Державний реєстратор Берегівської РДА Лойф Олена Григорівна не з`явилася, про місце і час розгляду спарви належним чином була повідомлена шляхом розміщення відповідного оголошення на офіційному сайті Хустського районного суду , про причини неявки суд не повідомила. Суд, заслухавши думку інших учасників процесу вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність. Заслухавши пояснення сторін, свідків,\~ вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення виходячи з наступного. З матеріалів справи вбачається, що ще 16 грудня 1976 року виконавчим комітетом Хустської ради депутатів трудящих було прийнято рішення «Про вилучення індивідуальних будинків, споруд та зелених насаджень громадян с. Велятино у звязку з будівництвом середньої школи та будинку культури в с. Велятино», зокрема, житлового будинку, споруд та зелених насаджень, що належали на праві особистої власності [PERSON] (20-23) Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 15 вересня 1987 року, відповідач [PERSON] \~ набула право власності на 1/2 частку житлового будинку з надвірними спорудами по [ADDRESS] . ( а.с.13) У подальшому, за договором купівлі-продажу від 02 липня 2008 року відповідач\~ набула у власність за договором купівлі-продажу ще 1/2 частку зазначеного будинку, набувши право власності на весь будинок. (а.с.12) 03.09.2019 р.\~ Державний реєстратор Берегівської РДА Лойф Олена Григорівна на підставі свідоцтва про право на спадщину та договору купівлі-продажу здійснила реєстрацію права власності на житловий будинок в [ADDRESS] . ( а.с.14) В судовому засіданні встанвлено, та сторонами не оспорюється, що рішення виконавчого комітету Хустської ради депутатів трудящих від 16 грудня 1976 р. «Про вилучення індивідуальних будинків, споруд та зелених насаджень громадян с. Велятино у звязку з будівництвом середньої школи та будинку культури в с. Велятино» на даний час є чинним і не скасованим. З матеріалів справи вбачається, що будинок, який на підставі оспорюваного рішення був вилучений та на який в подальшому було видано свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частину , а також в подальшому на 1/2 частину якого було укладено договір купівлі- продажу має адресу [ADDRESS] . В судовому засіданні встановлено, що рішення від 16 грудня 1976 року прийнято за життя спадкодавця [PERSON] .\~ Про існування даного рішення, яким вилучено належне йому майно, він був обізнаний, позаяк 26.07.1976 року підписав відповідний оціночний акт, згідно якого погодився на отримання 13854 крб. компенсації (а.с.24). Однак до самої своєї смерті ( [INFO] ), тобто майже на протязі 11 років жодних претензій до такого рішення не предявляв та не оспорював його. Отже, враховуючи, що після прийняття рішення від 16 грудня 1976 ро щодо вилучення житлового будинку у [PERSON] воно не було оскаржено та скасовано, на переконання суду всі подальші дії щодо цього будинку, зокрема успадкування його ? частини\~ та в подальшому укладення договору купівлі продажу на іншу ? частину не відповідають вимогам законодавства. Разом з тим статтею 256 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у 3 (три) роки (ст. 257 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відповідно до ч. 5 ст. 267 ЦК України якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. Норма ч. 5 ст. 267 ЦК припускає можливість визнання судом поважними певних причин пропуску позовної давності, однак не містить переліку таких причин. Виходячи з загальних засад цивільного законодавства та судочинства, до поважних причин пропуску позовної давності мають бути віднесені обставини, що виникли незалежно від волі особи, яка мала право відповідної вимоги та об`єктивно унеможливили звернення цієї особи за судовим захистом у період дії строку позовної давності. Підстави для зупинення або переривання перебігу позовної давності, визначені ст. ст. 263 - 264 цього Кодексу, не належать до категорії поважних причин, оскільки вони безпосередньо визначені законодавцем як підстави для продовження строків позовної давності. У своєму позові позивач просить суд поновити строки позовної давності, та вказує як на підставу для їх поновлення\~ протиправність дій інших осіб, при цьому жодних доказів цього не надає . На переконання суду постанова про закриття кримінального провадження від 4 листопада 2020 р. у кримінальному провадженні № 120200700500000194\~ не може бути доказом протиправності дій інших осіб. Про наявність свідоцтва про право на спадщину та договору купівлі продажу, які оскаржуються Велятинська сільська рада, правонаступником якої є Вишківська селищна\~ рада, була обізнана, що стверджується матеріалами справи у яких наявна ухвала Апеляційного суду Закарпатської області від 10 червня 2014 р. Крім того, відповідно до позиції, яка викладена в Постанові Верховного Суду від 18.07.2018 у справі №908/1846/17 якщо пропуск позовної давності має місце зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, рішення про визнання поважними причини пропуску позовної давності може порушити принцип юридичної визначеності. За наведених вище обставин, враховуючи , що позивачем не подано жодного доказу та не доведено причини поважності пропуску строку позовної давності, суд вважає , що в задоволення позову слід відмовити з цих причин .\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~

Outcome: dismissed