Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-27 00:00:00

В жовтні 2016 року КЗ «Слобожанський селищний центр фізичного здоровя населення «Спорт для всіх» звернувся до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди, який в червні 2017 року уточнив та просив стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON] на їх, КЗ «Слобожанський селищний центр фізичного здоровя населення «Спорт для всіх» Слобожанської селищної ради, користь у відшкодування матеріальної шкоди 28503 грн. В обґрунтування позову вказав, що відповідно до договору оренди №18 від 01 березня 2016 року Комунальний заклад «Слобожанський селищний центр фізичного здоров»я населення «Спорт для всіх» є орендарем приміщення, розташованого у підвальному приміщенні житлового будинку за адресою: смт. Слобожанське, вул. Василя Сухомлинського, 54-а. Згідно з [PERSON] про затоплення приміщення, затвердженим начальником КП «Житлово-експлуатаційна контора-1» Слобожанської селищної ради [PERSON], 22 серпня 2016 року зафіксовано факт затоплення спортивного комплексу тренажерної зали, розташованої у підвальному приміщенні житлового будинку за адресою: смт. Слобожанське, вул. Василя Сухомлинського, 54-а. Затоплення сталося з вини мешканців квартири №9, що розташована поверхом вище, внаслідок пориву труби, що здійснює подачу води до самостійно встановленого бойлера. Вартість завданої матеріальної шкоди складає 28\~503 грн., а тому позивач звернувся до суду за захистом своїх прав. У судовому засіданні представник позивача за довіреністю [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені в позові. У судовому засіданні відповідачка [PERSON] та адвокат [PERSON], відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнали та просили відмовити в їх задоволенні. Відповідачка [PERSON] просила розглядати справу у її відсутності ,позовні вимоги не визнала та просила відмовити в їх задоволенні. Представник третьої особи Комунального підприємства «Керуюча компанія «Перспектива» Слобожанської селищної ради у судове засідання не зявився. Вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Встановлено, що відповідно до договору оренди №18 від 01 березня 2016 року Комунальний заклад «Слобожанський селищний центр фізичного здоров»я населення «Спорт для всіх» є орендарем приміщення, що розташоване в підвальному приміщенні житлового будинку за адресою: вул. Василя Сухомлинського, буд. 54-а в смт. Слобожанське (а.с.33-35). Згідно свідоцтва про право власності №39056 від 15 січня 2013 року, [PERSON] належить 1/3 частина квартири №9, що розташована за адресою: Дніпропетровська область Дніпропетровський район смт. Ювілейне (нині Слобожанське), вул. Совхозна (нині [PERSON]), в будинку №54-а (а.с.77). Згідно свідоцтва про право власності №39976 від 15 січня 2013 року, [PERSON] належить 1/3 частина квартири №9, що розташована за адресою: Дніпропетровська область Дніпропетровський район смт. Ювілейне (нині Слобожанське), вул. Совхозна (нині [PERSON]), в будинку №54-а (а.с.75). Згідно Договору дарування 1/3 частини квартири укладеного 17 січня 2013 року, [PERSON] належить 1/3 частина квартири №9, що розташована за адресою: Дніпропетровська область Дніпропетровський район смт. Ювілейне (нині Слобожанське), вул. Совхозна (нині [PERSON]), в будинку №54-а (а.с.73). Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз'яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв'язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна одночасна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення. На підтвердження позовних вимог представником позивача надано суду [PERSON] про затоплення приміщення, затверджений начальником КП «Житлово-експлуатаційна контора-1» Слобожанської селищної ради [PERSON], про те, що 22 серпня 2016 року зафіксовано факт затоплення спортивного комплексу тренажерної зали, розташованої у підвальному приміщенні житлового будинку за адресою: смт. Слобожанське вул. Василя Сухомлинського, 54-а, затоплення сталося з вини мешканців квартири № 9, що розташована поверхом вище, внаслідок пориву труби, що здійснює подачу води, до самостійно встановленого бойлера (а.с.36). Позивачем також надані суду докази щодо вартості завданої матеріальної шкоди у розмірі 28\~503 грн., а саме: копія Договору №03/10/16 від 03 жовтня 2016 року про виконанню робіт з поточного ремонту тренажерної зали у підвальному приміщенні житлового будинку смт. Слобожанське по вул. Василя Сухомлинського, 54-а (а.с.8), з додатками: Протоколом згоди про договірну ціну (а.с.9), Дефектним актом на поточний ремонт тренажерної зали (а.с.10), Договірною ціною на поточний ремонт тренажерної зали (а.с.11-12) та пояснювальною запискою до неї (а.с.13), Локальним кошторисом на будівельні роботи №2-1-1 (а.с.14-17) та додатками до нього (а.с.18-21), Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (а.с.22), [PERSON] про приймання виконаних будівельних робіт №03/10/16 (а.с.23-27), Підсумковою відомістю ресурсів (а.с.28-30). Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та відповідно до додатку до листа Мінжитлкомунгоспу від 29 серпня 2008 року №20-8-18 факт залиття квартири (приміщення) та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири (приміщення) за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено зокрема: характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири (приміщення) після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття приміщення, характер залиття та його причини, наслідки має бути зафіксований актом комісійного обстеження приміщення, складеним за обов'язкової участі винної особи. Наданий представником позивача [PERSON] про затоплення не відповідає вимогам п.2.3.6 вищевказаних Правил. [PERSON] не підписано інженером виробничо-технічного відділу, який входить до складу комісії КП «Керуюча компанія «Перспектива»,яка складає акти про залиття приміщень . Крім того, в акті не конкретизована і причина залиття, не зазначено, з якої саме труби відбувся прорив води. Підписи відповідачів в [PERSON] про залиття відсутні, не зазначено про присутність чи відсутність відповідачів при складанні акту, не вказано чи відмовлялися вони від підпису в акті, окрім цього факт затоплення приміщення не підтверджений підписами свідків-сусідів. Тому суд прийшов до висновку, що перелік та розмір пошкоджень, а також причини залиття були визначені за участі лише однієї заінтересованої сторони - позивача, а участь відповідачів у складанні цього акту та факт обстеження їх квартири позивачем не доведено. Наданий позивачем кошторис по ремонту приміщення не доводить розміру заподіяних збитків, оскільки в ньому не зазначено з якої причини ремонтується приміщення, в зв'язку з чим маються пошкодження в приміщенні які потребують ремонту, тобто відсутній причино-наслідковий зв'язок з затопленням приміщення, яке перебуває в оренді позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. У відповідності до ст.ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України, обставини справи, якi за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Суд, дотримуючись положень ч. 4 ст. 10 ЦПК України з метою сприяння всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, роз'яснив представнику позивача право заявити клопотання про проведення судової експертизи для визначення причини залиття, суми заподіяної шкоди, однак позивач відмовився заявляти таке клопотання. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, а також те, що позовні вимоги Комунального закладу «Слобожанський селищний центр фізичного здоров»я населення «Спорт для всіх» щодо стягнення збитків, не ґрунтуються на жодній з підстав відшкодування шкоди, передбачених ЦК України, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених позовних вимог, а тому суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої \~сторони \~понесені \~нею і документально підтверджені судові витрати. У звязку з відмовою позивачу у задоволенні їх позовних вимог, судові витрати не підлягають стягненню з відповідачів і підлягають покладенню на позивача. \~\~\~\~\~\~\~\~

Outcome: dismissed