Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-10 00:00:00

В жовтні 2020 [PERSON] звернулась до суду з позовом відповідно до уточненої редакції якого просила визначити, що частка [PERSON] , який помер [INFO] , у спільній сумісній власності на земельну ділянку, кадастровий номер № 0510100000:02:094:0104 площею 0,1 га, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будинку господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що розташована у [ADDRESS] - становить 3/10 частки; визначити, що частка [PERSON] , який помер [INFO] , у спільній сумісній власності на земельну ділянку, кадастровий номер № 0510100000:02:094:0105 площею 0,01 га, з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування індивідуального гаража, що розташована у [ADDRESS] - становить 3/10 частки; визначити, що частка [PERSON] , у спільній сумісній власності на земельну ділянку, кадастровий номер № 0510100000:02:094:0104 площею 0,1 га, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будинку господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що розташована у [ADDRESS] - становить 33/100 частки; визначити, що частка [PERSON] , у спільній сумісній власності на земельну ділянку, кадастровий номер № 0510100000:02:094:0105 площею 0,01 га, з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування індивідуального гаража, що розташована у [ADDRESS] - становить 33/100 частки. Мотивувала тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . За життя померлий на праві спільної сумісної власності володів земельними ділянками по [ADDRESS] , співвласниками яких є також позивач та відповідач. У зв`язку з тим, що частка її та її батька у спільній частковій власності на ділянки не виділені, позивач не має можливості оформити свої спадкові права. Тому просила суд визначити частки власників земельних ділянок пропорційно до їх часток на будинковолодіння, що розташоване на них. Судові витрати просила залишити без компенсації. Ухвалою суду від 22.10.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 16.11.2020 відповідач [PERSON] подав до суду зустрічну позовну заяву відповідно до уточненої редакції якої просив визначити, що частка [PERSON] , у спільній сумісній власності на земельну ділянку, кадастровий номер № 0510100000:02:094:0104 площею 0,1 га, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будинку господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що розташована у [ADDRESS] - становить 37/100 частки; визначити, що частка [PERSON] , у спільній сумісній власності на земельну ділянку, кадастровий номер № 0510100000:02:094:0105 площею 0,01 га, з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування індивідуального гаража, що розташована у [ADDRESS] - становить 37/100 частки. Мотивував тим, що на праві спільної сумісної власності володіє двома земельними ділянками по [ADDRESS] . Іншими співвласниками є [PERSON] та її покійний батько [PERSON] . Тому просив суд визначити свою частку земельних ділянок пропорційно до частки на будинковолодіння, що розташоване на ній. Судові витрати просив залишити без компенсації. Ухвалою суду від 18.11.2020 зустрічний позов прийнято до спільного розгляду з первісним, об`єднано їх в одне провадження. Також суд ухвалив перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 08.12.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом до судового засідання не прибула, однак подала заяву відповідно до якої просила розгляд справи проводити за її відсутності, підтримала свої позовні вимоги. Додатково зазначила про визнання вимог зустрічного позову. Відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом до судового засідання не прибув, однак подав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав свої позовні вимоги. Вказав, що визнає первісні позовні вимоги. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності є власниками земельних ділянок: кадастровий номер № 0510100000:02:094:0104 з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,1 га та кадастровий номер 0510100000:02:094:0105 з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування індивідуального гаража, площею 0,01 га, що розташовані у [ADDRESS] (на 23-26 а.с.). На вказаних земельних ділянках розташоване будинковолодіння з двох житлових будинків, співвласниками якого є [PERSON] в розмірі 33/100 часток; [PERSON] в розмірі 37/100 часток та [PERSON] в розмірі 3/10 частки (на 9, 22, 48 а.с.). [INFO] помер [PERSON] (на 18 а.с.). Спадкоємцем померлого є його донька [PERSON] (на 21 а.с.). У зв`язку з тим, що частки співвласників у спільній частковій власності на земельну ділянку не виділені, позивач не має можливості оформити свої спадкові права на частину земельної ділянки після смерті батька, про що свідчить постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії (на 29-30 а.с.). Згідно ч. 1, 2 ст. 370 Цивільного кодексу України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Згідно ч. 5 ст. 89 Земельного кодексу України (надалі ЗК України) поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом. В той час як законом встановлено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди (ч. 4 ст. 120 ЗК України). Таким чином, вищезазначена норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість, про що також звернув увагу Верховний Суд у своїй постанові від 12.09.2018 у справі №127/50/16-ц. Статтею 1216 Цивільного кодексу України зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Враховуючи, що відповідач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом визнали позовні вимоги і таке визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб, їхні вимоги належить задовольнити. Враховуючи клопотання [PERSON] та [PERSON] , суд вважає за можливе судові витрати залишити за кожною із сторін. На підставі викладеного та

Outcome: approved