Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-01 00:00:00

В грудні 2016 року позивач звернулась до суду з позовом до відповідачки, в якому уточнивши позовні вимоги просила стягнути з неї на її користь завдану матеріальну шкоду в сумі 8\~943 грн. та судові витрати, понесені нею при зверненні до суду. В обґрунтування позову зазначила, що вона є співвласником квартири [ADDRESS] (далі Квартира). З вини відповідачки, яка проживає поверхом вище, в кінці липня 2015 року в Квартирі були залиті кухня зал, коридор. Внаслідок затоплення Квартири мешкати в ній стало неможливо, зважаючи на сирість, та на те, що пошкоджена електропроводка. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю з підстав, вказаних в позовній заяві. Пояснили, що Квартира відповідача знаходиться на восьмому поверсі. У квартирі відповідача в підлозі відбувся прорив труби і в результаті чого була затоплена квартира на сьомому поверсі, а також квартира позивача на шостому поверсі. Мати відповідачки погоджувалась відшкодувати вартість ремонту, однак в подальшому відмовилась. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав та просив відмовити у його задоволенні з підстав викладених в письмовому запереченні. Зокрема заперечив факт вини відповідача у затоплені квартири позивача, посилаючись на те, що ніяких ремонтних робіт, а також прориву труб у квартирі відповідача не було. Треті особи [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позов підтримали та просили задовольнити його, посилаючись на те що з вини відповідача сталось затоплення їх квартири. Треті особи [PERSON], [PERSON] в судове засідання не прибули, просили слухати справу у їх відсутності та задовольнити позов. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши надані докази по справі, суд дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що позивач є співвласником квартири № 20, яка знаходиться в будинку за адресою: вул.Замкова, 3/6 в м. Новоград-Волинський /а.с.28/, а власницею квартири № 28 у цьому ж будинку є відповідачка /а.с.100-104/. Згідно акту, складеного за участі [PERSON], сантехніка ОСББ «Згода» [PERSON], та затвердженого головним бухгалтером 29.07.2015 року, у квартирі [ADDRESS], зафіксовано пошкодження внаслідок затоплення мешканцями квартири [ADDRESS], яке виникло в результаті проведеного ремонту та перепланування. А саме: в кухні пошкоджена стіна; в залі пошкоджена стіна, шпалери, підлога; в коридорі пошкоджена підлога; ковдри мокрі в плямах. Згідно із зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва від 30 червня 2016 року, складеним ПП «Будівельною фірмою» Крот», вартість проведення ремонту Квартири становить 8\~343 грн.(а. с. 6-7). Згідно з ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв'язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76\~(далі - Правил), у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. Вказаний акт про залиття повинен складатися комісією у складі: головного інженера виконавця послуг - голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. При цьому в акті необхідно чітко зазначити причини залиття. Таким чином встановлено, що вищеописаний акт складений з порушенням Правил, оскільки його складено без участі заінтересованих, уповноважених та компетентних сторін, без огляду квартири №28, з якої, як вказано, відбулося залиття, отже, без належного з'ясування причин цього залиття. При цьому матеріали справи не містять даних про відмову відповідача у наданні доступу до квартири № 28, також про неможливість огляду зазначеної квартири не відображено в акті про залиття та не містить підпису відповідача, або його відмови від підпису. Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, і це не заперечувалося позивачем та його представником, що\~\~квартира відповідача розташована на 8 поверсі, а квартира позивача на 6 поверсі, тобто через поверх нижче. Зведений кошторисний розрахунком вартості об`єкта будівництва від 30 червня 2016 року, складений ПП «Будівельною фірмою» Крот» (а. с. 6-7) та Довідка (а. с. 40) не містить висновку про причинний зв'язок між\~\~залиттям та розміром ремонтних робіт, а тому не може бути належним доказом розміру завданої шкоди, нанесеної позивачу. Крім того, допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що працює головним бухгалтером ОСББ «Згода» і нею складався та посвідчувався в приміщенні ОСББ Акт про затоплення квартири позивача. Зі слів сантехніка їй стало відомо про затоплення квартири позивача. Особисто вона не оглядала квартир позивача та відповідача. Згідно з ч. 3\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вказані норми\~ЦПК України\~закріплюють змагальність та диспозитивність цивільного процесу. Докази розміру шкоди, та причинного наслідкового зв'язку між шкодою та діями винної особи мають бути належними, допустимими, тобто такими, які відповідають вимогам закону, підтверджують необхідні обставини та не викликають сумніву у їх достовірності. Оскільки, розмір завданої шкоди є істотною обставиною, яка підлягає доведенню, і суд, виходячи із принципу диспозитивності, за відсутності належних доказів, не може на власний розсуд визначати розмір завданої шкоди, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено належними доказами розміру завданої, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed