Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-02 00:00:00

Виконуючий обов'язки керівника Костянтинівської місцевої прокуратури звернувся до суду із позовом в інтересах держави в особі Петрівської Другої сільської ради до [PERSON] про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що за результатами вивчення інформації Управління охорони ,використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Донецькій області та в Олександрівському районному суді Донецької області справ про адміністративні правопорушення встановлено, що 28 вересня 2016 року о 02 год. [PERSON] на території водойми біля с.Петрівка Друга Олександрівського району Донецької області здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову лісковою сіткою L80Н150д.40,впіймавши при цьому рибу у кількості : товстолоб- 40 шт.,карась сріблястий 5 шт., короп 2 шт.,щука 2 шт.,загальною вагою 25 кг. Постановою Олександрівського районного суду Донецької області у справі № 240/842/16-п від 01 грудня 2016 року [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів та знарядь лову. На даний час збитки, завдані відповідачем незаконним добуванням об*єктів тваринного світу, ним не відшкодовані. Просив стягнути з відповідача на користь Петрівської Другої сільської ради матеріальні збитки у розмірі 11577 гривень, вирішивши питання про відшкодування судових витрат на користь їх платника. В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві ,вказуючи, що внаслідок незаконного вилову риби відповідачем була завдана шкода, розмір якої розрахований посадовими особами Управління охорони,використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання риболовства у Донецькій області згідно такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21. 11. 2011 року. Зазначив, що в даному випадку збитки завдані саме незаконним добуванням риби, яка була передана на зберігання відповідачу під розписку. Крім того ,зазначив, що даний позов подано в інтересах Петрівської Другої сільради, на території якої знаходиться водойма та до бюджету якої ,в силу вимог закону, підлягають зарахуванню кошти у рахунок відшкодування завданих збитків. Представник Петрівської Другої сільської ради до суду не з*явився, надав заяву про розгляд справи без участі представника (а.с. 60 ). Представник третьої особи у судовому засіданні підтримав вимоги прокурора та зазначив,що матеріальна шкода підлягає відшкодуванню на користь Петрівської другої сільради в повному обсязі за проведеним розрахунком. Відповідач у судове засідання не з*явився, про день слухання справи належним чином повідомлений за місцем реєстрації,причини неявки суду не відомі (а.с. 57 ). Суд прийняв рішення про заочний розгляд справи. Заслухавши позицію прокурора,представника третьої особи, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив таке. В силу ст. 56 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно з чинною редакцією Закону України «Про прокуратуру», у системі прокуратури України діють місцеві прокуратури, на підставі чого даний позов предявлено виконуючим обов'язки керівника Костянтинівської місцевої прокуратури. 28 вересня 2016 року відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого останній грубо порушив правила рибальства, яке виразилося у вилові ним риби забороненими знаряддями лову у кількості : товстолоб- 40 шт.,карась сріблястий 5 шт., короп 2 шт.,щука 2 шт.,загальною вагою 25 кг (а.с. 5). 01 грудня 2016 року постановою Олександрівського районного суду Донецької області на підставі наданих Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Донецької області матеріалів, [PERSON] був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 ч.4 КУпАП та підданий адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави в сумі 340 грн. з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів та знарядь лову(а.с.6). Постановою Апеляційного суду Донецької області від 15 травня 2017 року апеляційну скаргу [PERSON] повернуто заявникові та постанова Олександрівського районного суду Донецької області від 01 грудня 2016 року набрала законної сили цього ж дня ( а.с. 7). Згідно акту зважування водних живих ресурсів від 28 вересня 2016 року, вага вилученої риби у [PERSON] становить загальною вагою 25 кг ,а саме: товстолоб- 40 шт.,карась сріблястий 5 шт., короп 2 шт.,щука 2 шт. (а.с.8). Відповідно до приймального акту від 28 жовтня 2016 року, за протоколом № 004122 від 28 вересня 2016 року, прийнято на склад Донецькрибохорони 1 сітку ліскову кустарного виробництва L80Н150 д.40 (а.с.11). Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом риби [PERSON]І відповідно до протоколу №004122, розмір шкоди складає: товстолоб - 40 шт. х розмір стягнення за один екземпляр 255 грн. = 10200 грн., карась сріблястий 5 шт. х розмір стягнення за один екземпляр 17 грн. =85 грн., короп 2 шт. х розмір стягнення за один екземпляр 306 грн. = 612 грн.,щука 2 шт. х розмір стягнення за один екземпляр 340грн.= 680 грн.,на загальну суму 11577 грн.(а.с.9). Відповідно до ст. ст. 10, 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані, зокрема, відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу; підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно п. п. 3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, обчислюється згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних ресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України». Відповідно до вказаної Постанови, оцінка шкоди не залежить від розміру та ваги водних біоресурсів, розрахунок розміру шкоди за незаконне добування одного екземпляра риби встановлюється в залежності від виду риби та становить: за один екземпляр карася сріблястого - 1 неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто 17 грн., один екземпляр товстолоба - 15 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 255 грн., один екземпляр коропа(сазана) - 18 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 306 грн., один екземпляр щуки - 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 340 грн. (а. с. 9). Факт вилову риби встановлений підписаними відповідачем вищевказаним протоколом про адміністративне правопорушення, актом зважування вилученої у нього риби, постановою суду, яка набрала законної сили 15 травня 2017 року. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 82 ЦПК України, згідно якого постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Згідно ч. 2ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). В силу ч. 1ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч.2 та ч.4ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно із ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно до закону. Як встановлено в судовому засіданні порушення щодо незаконного лову риби допущено відповідачем на території водойми в с.Петрівка Друга, розташованого на землях Петрівської Другої сільради Олександрівського району Донецької області. Згідно ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції, зокрема, забезпечують реалізацію екологічної політики України, екологічних прав громадян, здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. На підставі ст.ст.47,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Таким чином ,судом встановлено, що в результаті незаконного вилову риби відповідачем спричинено шкоду Петрівській Другій сільраді Олександрівського району Донецької області , яка є розпорядником коштів місцевого бюджету, у розмірі 11577 гривень. Враховуючи, що наявність матеріальної шкоди, завданої державі неправомірними діями відповідача доведена в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Оскільки суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з відповідача підлягають стягненню ,на підставі ст. 141 ЦПК України,судові витрати на користь прокуратури Донецької області в сумі 1762 гривні. На підставі викладеного та

Outcome: approved