Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-20 00:00:00

В грудні місяці 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до сільської ради с.Мохнач Чорнобаївського р-ну ,третьої особи Чорнобаївської нотаріальної контори смт.Чорнобай Чорнобаївського р-ну Черкаської області зазначивши ,що 11 серпня 2009 року помер її батько [PERSON] після смерті якого відкрилась спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею-3,52 га.яка розташована в адміністративних межах сільської ради с.Мохнач Чорнобаївського р-ну Черкаської області . Позивач в визначений законом шестимісячний термін не звертався до нотаріальної контори з заявою по прийняття спадщини так,як довго не знала про смерть спадкодавця оскільки її батько задовго до відкриття спадщини залишив сім»ю ,одружився з іншою жінкою та переїхав проживати на територію Донецької області. З нею ж спілкувався по телефону та інколи приїздив провідати в с.Чутівка Оржицького р-ну Полтавської області . Пізніше зв»язок між ними припинився так,як останній перестав відповідати на її дзвінки . Намагання позивача встановити причину припинення спілкування не принесли успіхів так, як батько вибув в невідомому напрямку разом з дружиною. В січні ж місяці 2015 року виконком сільської ради с.Мохнач Чорнобаївського р-ну Черкаської області повідомив позивача ,що батько тривалий час не отримує орендну плату за оренду належної йому на праві приватної власності земельної ділянки . Позивач , з метою вияснення питання чи живий її батько звернувся в РАЦ Оржицького районного відділу юстиції Полтавської області де йому повідомили про те ,що батько помер ще в 2009 році на території Донецької області та видали свідоцтво про смерть останнього. Позивач, з метою отримання свідоцтва про право на земельну ділянку померлого батька звернувся до Чорнобаївської районної державної нотаріальної контори (за місцем знаходження спадкової земельної ділянки) де отримав відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії в звязку з чим звернувся до суду з наявними позовними вимогами про визначення для нього додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.. В судове засідання позивач не з»явився, надав повноваження представляти його інтереси своєму представнику який в судовому засіданні позовні вимоги свого довірителя підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання з»явився , покладає вирішення даного питання на розгляд суду та звернув увагу на те,що в померлого спадкодавця мається дружина місце проживання якої не відомо та яку позивач не залучив до участі по справі. Належним чином повідомлена про час слухання справи третя особа Чорнобаївська Державна нотаріальна контора свого представника в судове засідання не надіслала. Залучена ухвалою суду 10.01.2017 року (ас.30) в якості третьої особи на стороні відповідача дружина спадкодавця [PERSON] та була повідомлена про час і місце слухання справи через видання газети ,,Урядовий Кур»єр,, в судове засідання не з»явилась , клопотань про відкладення розгляду справи на іншу дату чи то заперечень щодо задоволення позову від третіх осіб до суду не надходило тому суд проводив розгляд справи без участі третіх осіб та їх представників. Вислухавши представника позивача та відповідача, вивчивши матеріали справи суд вважає,що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення з наступних підстав. Положеннями ст.114 ЦПК України дійсно визначено , що позови з приводу нерухомого майна пред»являються за місцем його знаходження ,або за місцем знаходження його основної частини Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до змісту ч.5 ст.1268 ЦК України ,незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття . Змістом ст. 1269 ЦК України спадкоємець який бажає прийняти спадщину ,але на час її відкриття не проживав з спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто,відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається в наступних випадках: 1). у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2). у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Судом встановлено ,що 11 серпня 2009 року помер [PERSON] після смерті якого відкрилась спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею-3,52 га. яка розташована в адміністративних межах сільської ради с.Мохнач Чорнобаївського р-ну Черкаської області . Факт відкриття спадщини стверджується свідоцтвом про смерть спадкодавця серії І-НО № 900872 виданого позивачу 23 березня 2015 року . Окрім позивача по справі ,спадкоємцем першої черги за законом на спадкове майно померлого батька позивача ,являється дружина останнього залучена ухвалою суду до участі по справі ,яка після смерті спадкодавця прийняла спадщину так,як подала до нотаріальної контори за місцем знаходження земельної ділянки заяву про її прийняття ,внаслідок чого було заведено спадкову справу № 76/2010 ,що стверджується постановою про відмову позивачу у вчиненні нотаріальної дії з підстав не подання ним заяви про прийняття спадщини та повідомленням Чорнобаївської нотаріальної контори на запит суду (ас.7та 27). Свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку дружині спадкодавця не видавалось ,що стверджується довідкою завідувача нотаріальної контори (ас.34). Позивач являється дочкою спадкодавця та також спадкоємцем першої черги за законом , що стверджується її свідоцтвом про народження серії І-ЯК № 427907 від 29 липня 1970 року де в графі ,,батько,, зазначено прізвище ,ім.»я та по батькові спадкодавця,свідоцтвом про укладення шлюбу серії ІІ-Ке № 342333 від 15 січня 1994 року внаслідок чого позивач змінив своє дошлюбне прізвище ,,[PERSON],, на ,,[PERSON],, та який має право на спадкування спадкового майна померлого батька включаючи і частину земельної ділянки.Сам позивач у визначений законом шестимісячний термін після відкриття спадщини,, не звертався до нотаріальної контори з заявою по її прийняття так,як не знав про смерть батька ,оскільки останній задовго до відкриття спадщини залишив сім»ю , одружився з іншою жінкою та переїхав проживати на територію Донецької області,а з позивачем спілкувався по телефону та інколи приїздив провідати за місцем її проживання в [INFO] . Пізніше зв»язок між ними взагалі припинився так,як останній перестав відповідати на дзвінки . Намагання ж позивача встановити причину припинення спілкування з батьком не надали належних наслідків так , як за місцем попереднього проживання (ас.6) його вже не було , тобто змінив адресу про,що не повідомив позивача. В 2015 році позивачу стало відомо,що батько тривалий час не отримує орендну плату за оренду місцевим господарством належної йому на праві приватної власності земельної ділянки внаслідок чого позивач з метою вияснення питання чи живий її батько ,звертався в вересні та листопаді місяці 2015 року через свого представника, в міграційну службу Донецької області(ас.-6) ,а потім в РАЦ Оржицького районного відділу юстиції Полтавської області де і взнав про те ,що батько помер ще в 2009 році на території Донецької області , що стверджується датою видачі позивачу свідоцтва про смерть батька з зазначенням місця відкриття спадщини(ас.-4) . З метою отримання свідоцтва про право на спадщину в склад якого входить земельна ділянка для ведення товарного виробництва ,що належала на праві приватної власності батькові та розташована в адміністративних межах сільської ради с.Мохнач Чорнобаївського р-ну Черкаської області позивач ,звернувся до нотаріальної контори за місцем знаходження земельної ділянки з вимогою видати наявне свідоцтво,але нотаріусом було відмовлено останньому у видачі свідоцтва на дане нерухоме майно ,в зв»язку з неподанням ним заяви про прийняття спадщини та через відсутність оригіналу правоустановчих документів на спадкову земельну ділянку (ас.-7),що і спонукало позивача звернутись до суду з даними позовними вимогами. Таким чином суд приходить до висновку, що позивач в силу вище викладених обставин , не міг своєчасно знати про смерть батька та своєчасно звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та має право на подання до нотаріальної контори заяви про її прийняття ,що на думку суду являється підставою для задоволення позову в про визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Разом з тим. приймаючи рішення про задоволення позову суд звертає увагу сторін на те,що наявне судове рішення не визначає права позивача на земельну ділянку, оскільки саме право , як і право власності набувається на підставах визначених законом. При наявності ж у даному випадку декількох спадкоємців однієї черги за законом (позивач та дружина померлого) та наявності можливого спору щодо розміру частки у спадковому майні ,даний спір має вирішуватись в судовому порядку шляхом подання відповідного позову до суду . На підставі викладеного та

Outcome: approved