Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-21 00:00:00

в грудні 2019 року представник позивача акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця. Свої позовні вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що 19 червня 2008 року між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір, шляхом підписання заяви, згідно якої остання отримала кредит у розмірі 250,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. [PERSON] підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку складає між нею та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується її підписом у заяві. Разом з тим, підписаною заявою підтверджується той факт, що [PERSON] була повністю проінформована про умови кредитування в банку, які були надані їй для ознайомлення у письмовій формі. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі та надав [PERSON] можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та у межах встановленого кредитного ліміту. [INFO] позичальник [PERSON] померла. Згідно норм ЦК України, спадкоємці померлої [PERSON] мали право подати заяву про прийняття спадщини або відмову від спадщини у строк з 11 серпня 2017 року по 11 лютого 2018 року. Спадкоємцями, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є відповідачі по справі: [PERSON] та [PERSON] . Вказана обставина підтверджується копіями паспортів позичальника та відповідачів, де у всіх адресою реєстрації зазначено: [ADDRESS] . 15 травня 2019 року позивачем на виконання вимог норм закону ЦК України до Добропільської державної нотаріальної контори була направлена претензія кредитора, на яку 07 червня 2019 року було отримано відповідь, в якій зазначалось, що спадкоємці померлої [PERSON] із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались. Вважають, що відповідачі прийняли спадщину, до складу якої входять в тому числі і зобов`язання померлої позичальниці. 07 жовтня 2019 року до спадкоємців, відповідачів по справі, було направлено лист-претензію, згідно яких позивач пред`явив свої вимоги, але ніяких дій виконано не було. Станом на дату смерті [PERSON] заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором № б/н від 19 червня 2008 року становить 8997,81 грн з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості, та складається з 188,88 грн заборгованості за тілом кредиту; 47,73 грн заборгованості за нарахованими відсотками та 8761,20 грн нарахованої пені за прострочене зобов`язання. Враховуючи викладене, представник позивача просить стягнути з відповідачів вищезазначену заборгованість та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 гривень. Представник позивача акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» Колєснікова І.В. у відкрите судове засідання не з`явилась, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у її відсутність, проти заочного розгляду справи не заперечує (а.с 110). Відповідачі [PERSON] , [PERSON] у відкрите судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, шляхом направлення судових повісток за місцем реєстрації та розміщення інформації про дату, час та місце судового засідання на сторінці Добропільського міськрайонного суду Донецької області офіційного веб - порталу «Судова влада України» в мережі Інтернет, причини неявки суду не відомі. Відзив на позовну заяву від відповідачів до суду не надходив. Частиною 1 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до вимог ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з викладеним, враховуючи заяву представника позивача, який не заперечував проти такого вирішення справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідачів на підставі наявних у справі доказів і ухвалити заочне рішення, направивши за місцем мешкання відповідачів копію рішення суду для відома. З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено\~і матеріалами\~справи підтверджується,\~що 19\~червня 2008\~року[PERSON] звернулась до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву та отримала кредит у розмірі 250,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а.с.10). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 16 серпня 2017 року виконавчим комітетом Білозерської міської ради міста Добропілля Донецької області (а.с.50). Згідно з розрахунком заборгованості за договором від 19.06.2008 року б/н на дату смерті [PERSON] , заборгованість становила 8997,81 грн та складається з 188,88 грн за тілом кредиту; 47,73 грн за нарахованими відсотками та 8761,20 грн пені за прострочене зобов`язання (а.с.7-9). 15 травня 2019 року АТ КБ «Приватбанк» направлено до Добропільської державної нотаріально контори претензію кредитора на суму 8997,81 гривня (а.с.51-52). З відповіді Добропільської державної нотаріальної контори № 580/01-16 від 17 травня 2019 року на претензію кредитора вбачається, що для отримання відомостей щодо наявності заведеної спадкової справи до майна померлої [PERSON] та посвідчених заповітів від її імені, кредитору необхідно отримати витяги зі Спадкового реєстру, за отримання якого слід зробити оплату за квитанціями, які додаються. Оплачені квитанції надати нотаріальній конторі, після чого негайно буде заведено спадкову справу до майна померлої (а.с.53). 07 жовтня 2019 року позивачем на адресу відповідачів [PERSON] та [PERSON] було направлено лист-претензію щодо проведення оплати заборгованості (а.с.54-58). З відповіді завідуючої Другої Добропільської державної нотаріальної контори № 16/01-16 від 24 січня 2020 року, наданої на запит суду, вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] не відкрита (а.с.90-92). У позовній заяві ПАТ КБ «ПриватБанк» зазначено, що спадкоємцямим, які на час відкриття спадщини проживали із спадкодавцем, є [PERSON] та [PERSON] . Указана обставина підтверджується копіями паспортів позичальника та відповідачів, де адресою місця реєстрації зазначено: [ADDRESS] (а.с. 45-49). Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини першої статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов?язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом статті 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Відповідно до\~положень статті\~1282\~ЦК України\~спадкоємці зобов`язані\~задовольнити вимоги\~кредитора повністю,\~але в\~межах вартості\~майна,\~одержаного у\~спадщину.\~Кожен із\~спадкоємців\~\~ зобов`язаний\~\~\~задовольнити\~\~ вимоги\~кредитора особисто,\~у розмірі,\~який відповідає\~його частці\~у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом\~одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.\~У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно,\~\~ яке\~\~ було\~\~ передане спадкоємцям у натурі. За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Тобто, до спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцями (кредиторами) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 ЦК України, тобто в межах\~вартості майна, одержаного у спадщину.\~У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. При вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Згідно ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Проте АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не зазначив та не надав жодного доказу про наявність у спадкодавця на праві власності за життя будь-якого рухомого/нерухомого майна та щодо його вартості. З інформаційної довідки № 207203844, сформованої 21 квітня 2020 року вбачається, що відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з реєстру прав власності на нерухоме майно, з єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна та з державного реєстру іпотек щодо [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) відсутні. З інформаційної довідки № 207203601, сформованої 21 квітня 2020 року вбачається, що відсутні відомості у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Отже, реєстрація будь-якої особи зі спадкодавцем не є безумовним підтвердженням того, що ця особа є спадкоємцем померлого. Вказане узгоджується з правовими висновками, висловленими Верховним Судом 21.08.2019 року в Постанові по справі 320/6489/16-ц. Враховуючи недоведеність позивачем факту наявності та об`єму спадкового майна після смерті\~ [PERSON] ,\~у межах вартості якого спадкоємець останнього несе відповідальність перед кредитором, суд приходить до висновку про необґрунтованість позову банку до спадкоємців боржника. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] , [PERSON] є необґрунтованими і, з урахуванням норм матеріального права та представлених доказів, у задоволенні позовних вимог АТ КБ «Приватбанк» слід відмовити.

Outcome: dismissed