Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

В вересні 2019 року Гребенюк О.С. в інтересах АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» (далі АТ КБ «Приват Банк») звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором в якому вказує, що 02.03.2015 року між банком та відповідачем була укладена\~Генеральна угода\~про реструктуризацію\~заборгованості та\~приєднання до\~Умов і\~правил надання\~продукту кредитних\~карт,\~відповідно до\~якого банк\~надав останньому\~кредит у\~вигляді встановленого\~на платіжну\~карту кредитного\~ліміту в\~розмірі7482\~грн.56\~коп., на строк до 30.09.2015 року, а відповідач зобов`язався щомісячно частинами повертати кредит, а також щомісячно сплачувати проценти за користування ним\~0,001 % річних від розміру заборгованості, а всього вносити щомісячний платіж в розмірі не меншому, ніж 1247 грн. 09коп. Наслідками порушення умов договору в частині своєчасного виконання зобов`язань позичальником є обов`язок останнього сплатити неустойку (пеню, штраф). Крім цього в разі порушення позичальником взятих на себе зобов`язань банк наділений правом вимоги дострокового повернення кредиту. Проте позичальник умови договору в частині вчасного повернення кредиту, сплати процентів за користування ним належним чином не виконував в зв`язку з чим станом на 23.08.2019 року виникла заборгованість по кредитному договору в загальному розмірі 20430 грн. 43коп., яка складається з \~заборгованості по кредиту -\~6961грн. 98 коп., заборгованості по процентам\~ 3,05 грн., заборгованості за пенею та комісією\~ - 11926 грн. 33 коп., \~штраф - 1539 грн.07 коп. \~ Посилаючись на те, що відповідачем умови кредитного договору не були виконані, позивач просить стягнути з неї вказану заборгованість. \~ \~ Ухвалою\~суду від\~11.10.2019\~року провадження\~у справі\~відкрито,\~справа призначена\~до судового\~розгляду в\~порядку спрощеного\~позовного провадження\~ на\~30.07.2019\~року. 14.06.2018 року товариство змінило назву з Публічного Акціонерного Товариства Комерційного Банку «ПриватБанк» на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК». В судове засідання представник позивача не з`явився, надав на адресу суду заяву про розгляд справи за відсутності представника, повне підтримання позовних вимог, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.\~\~ Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, судом про розгляд справи повідомлялась належним чином, за місцем реєстрації відповідно до положень ч.ч. 6, 7 ст. 128 ЦПК України. Суд вважає за можливе, згідно ст. 280 ч. 1 ЦПК України ( в редакції 03.10.2017 року) ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.\~ \~\~ \~ Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~247\~ЦПК України\~фіксування судового\~засідання технічними\~засобами \~у зв`язку\~із відсутністю\~учасників процесу\~не здійснювалось.\~ \~\~ \~ Суд дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів прийшов до наступного.\~\~ \~\~ \~\~ \~\~ Між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» та відповідачем [PERSON] 02.03.2015 року був укладений кредитний договір № б/н , в якому сторони узгодили всі його умови. Договір складається з Генеральної угоди про реструктуризацію заборгованості по кредитному договору -1 SAMDN52000104558849 від 27.08.2013 року та договору № 2 про приєднання до Умов і правил надання продукту кредитних карт, Умов і Правил надання банківських послуг, банківських тарифів, діє з моменту його укладення до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань. Відповідно до договору -2 банк надав останньому кредит у вигляді встановленого на платіжну карту кредитного ліміту в розмірі 7482 грн. 56 коп. на строк до 30.09.2015 року, а відповідач зобов`язався щомісячно частинами повертати кредит, а також щомісячно сплачувати проценти за користування ним\~ 0,001 % на місяць від розміру заборгованості, а всього вносити щомісячний платіж в розмірі не меншому, ніж 1247 грн.09 коп. Наслідками порушення умов договору в частині своєчасного виконання зобов`язань позичальником є обов`язок останнього сплатити неустойку (штраф в розмірі 1539 грн.07 коп. Положеннями ст. 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Стаття 627 ЦКУкраїни\~передбачає, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначені умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів Цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. При цьому згідно ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно ч. 1\~ст. 1055 ЦК України\~кредитний договір укладається у письмовій формі. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин (договір) вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах ( у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договір є обов`язковим для виконання сторонами(ст. 629 ЦК України). Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення щодо договору позики, якщо інше не встановлено законом і не випливає із суті кредитного договору. Положення ст.ст.\~546,\~548-551 ЦК України\~вказують на те, що сторони зобов`язання можуть домовитися про забезпечення його виконання. Виконання зобов`язання забезпечується неустойкою (штрафом, пенею), порядок та форма забезпечення встановлюється в законі або договорі. Відповідно до ст.ст.\~611,\~612,\~623-625,\~1049,\~1050 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцю позику у строк та в порядку, що встановлені договором. В разі несвоєчасного повернення позики або її чергової частини (прострочення боржника) він не звільняється від обов`язку виконання зобов`язання, зокрема повинен достроково повернути суму позики разом з процентами та іншими нарахуваннями, відшкодувати позикодавцю збитки та сплатити неустойку. При цьому використання позичальником кредитних коштів в інтересах інших осіб та тяжке матеріальне становище жодним чином не впливає на обов`язок боржника виконати взяті на себе зобов`язання. З матеріалів справи вбачається те, що позичальник дійсно належним чином не виконував умови договору в частині вчасного повернення кредиту, а також сплати відсотків за користування ним. В зв`язку з цим станом на 23.08.2019 року виникла заборгованість по кредитному договору, зокрема заборгованість по кредиту в розмірі 6961 грн.98 коп., по процентам в розмірі 3,05 грн., що підтверджується розрахунком боргу та випискою з рахунку позичальника і які підлягають відшкодуванню. Цивільно - правова відповідальність - це покладення на правопорушника передбачених законом невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків, як заходу цивільно-правової відповідальності, має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Зокрема штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Згідно Умов і Правил надання банківських послуг\~за порушення зобов`язань по поверненню кредитних коштів нараховується пеня, а також штрафи у розмірах визначених цими Умовами. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України\~штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України\~щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначена правова позиція Верховного Суду України викладена в постанові від 21 жовтня 2015 року по цивільній справі № 6-2003цс15. Тому застосування подвійної неустойки за одне й те саме порушення зобов`язань за договором є неприпустимим. Крім цього, згідно ч. 3\~ст. 551 ЦК України\~розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, що мають істотне значення. Відповідно до п. 27 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних відносин» положення частини третьої\~статті 551 ЦК України\~про зменшення розміру неустойки може бути застосовано судом лише за заявою відповідача до відсотків, які нараховуються як неустойка, і не може бути застосовано до сум, які нараховуються згідно з частиною другою\~статті 625 ЦК, які мають іншу правову природу. При цьому проценти, які підлягають сплаті згідно з положеннями ст. ст. \~1054, 1056-1 ЦК, у такому порядку не підлягають зменшенню через не співмірність із розміром основного боргу, оскільки вони є платою за користування грошима і підлягають сплаті боржником за правилами основного грошового боргу. Істотними обставинами в розумінні частини третьої\~статті 551 ЦК\~можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад, відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов`язання). Аналогічні правові висновки виклав й Верховний Суд України в своїх постановах, зокрема від 03 вересня 2014 року по справі №6-100цс14 та від 04 листопада 2015 року по справі №6-1120цс15 в яких зазначав, що згідно з частиною третьою\~статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Положення частини третьої\~статті 551 ЦК України\~з урахуванням положень\~статті 3 ЦК України\~щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої\~статті 10 ЦПК України\~щодо обов`язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків. З матеріалів справи вбачається, що нарахована позивачем неустойка є надто завищеною, перевищує загальний розмір боргу за договором, що суперечить самій компенсаційній суті неустойки та засадам цивільного законодавства, а саме справедливості, добросовісності та розумності. За встановлених обставин в сукупності з відповідача на користь позивача підлягає стягненню лише один з видів неустойки - штраф та в розмірі, що є співмірним з розміром боргу, а саме 1539 грн.07 коп. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~(зі змінами та доповненнями станом на 15.12.2017 року) судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З матеріалів справи вбачається, що позивачем понесені судові витрати, пов`язані з сплатою судового збору в розмірі 1921 грн. \~ \~За такого,\~враховуючи ступінь\~задоволення позовних\~вимог з\~відповідача [PERSON] \~на користь\~позивача підлягають\~стягненню судові\~витрати в\~розмірі \~807\~грн.\~

Outcome: partial