Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-21 00:00:00

Виклад позиції позивача Позивач, [PERSON] , звернувся до суду з позовом до [PERSON] , ДП «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватне підприємство АТ «Альфа-Банк», Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А., Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А., про визнання недійсними правочинів та повернення стягненого за виконавчим написом нотаріуса. Позовна заява мотивована тим, що 28.12.2007 року між ЗАТ «Альфа-Банк» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 800002929. Виконання зобов`язань за вказаним договором кредиту забезпечувалося іпотекою, предметом якої стало нерухоме майно - двокімнатна квартира за [ADDRESS] загальною площею 53,4 кв.м., житловою площею 30,6 кв.м., що розтошована в будинку [ADDRESS] , належна на праві власності [PERSON] 21 лютого 2013 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьов Володимир Юрійович на підставі заяви представника ПАТ «Альфа Банк» від 11.01.2013 року вчинив виконавчий напис за реєстраційним номером 180, яким запропонував звернути стягнення на предмет іпотеки - зазначену двокімнатну квартиру [ADDRESS] . 28 березня 2018 року ПАТ «Альфа Банк» звернувся до приватного виконавця Харківського виконавчого округу Бабенко Д.А. з заявою про відкриття виконавчого провадження. 29 березня 2018 року приватним виконавцем Харківського виконавчого округу Бабенко Д.А. було відкрито виконавче провадження за № 56080214 про звернення стягнення на предмет іпотеки квартири [ADDRESS] . 03.09.2018 року ДП «Сетам» було проведено електронні торги за наслідками яких переможцем торгів став [PERSON] Того ж дня було сформовано Протокол № 355619 проведення електронних торгів, який в подальшому був підписаний переможцем торгів та ДП «Сетам». 17.09.2018 року [PERSON] перерахував кошти на рахунок приватного виконавця за придбання спірної квартири. 18 вересня 2018 року приватним виконавцем Харківського виконавчого округу Бабенко Д.А. було складено Акт про реалізацію предмета іпотеки у ВП № 56080214. 18 вересня 2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А. видано свідоцтво на підставі якого було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та внесено запис про право власності за [PERSON] за № 27976304. 13 лютого 2019 року Харківським апеляційним судом було прийнято Постанову, відповідно до якої виконавчий напис вчинений 21.02.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 180 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки - квартири [ADDRESS] , визнано таким, що не підлягає виконанню. Посилаючись на викладені обставини, [PERSON] просить суд, визнати недійсними: електронні торги, проведені ДП «СЕТАМ» 03.09.2018 року щодо відчуження квартири [ADDRESS] , які оформлені протоколом № 355619 від 03.09.2018 року та затверджені актом про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року у виконавчому провадженні 56080214; протокол № 355619 проведення електронних торгів від 03.09.2018 року укладений між ДП «Сетам» та [PERSON] ; акт про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року складений приватним виконавцем Бабенко Д.А. у виконавчому провадженні 56080214; свідоцтво про придбання нерухомого майна квартири [ADDRESS] з електронних торгів, серія та номер 1960, видане 18.09.2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А. на [PERSON]. за № 27976304. Визнати право власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] Процесуальні дії у справі Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, від 10.05.2019 року, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Кононенко Т.О. Ухвалою суду від 14.05.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче судове засідання призначено на 27.05.2019 року. [PERSON] звільнено від сплати судового збору на підставі п.6 ст. 5 Закону України « про судовий збір». Ухвалою суду від 27.05.2019 року задоволено заяву [PERSON] про витребування доказів. Ухвалою суду від 29.05.2019 року у задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову - відмовлено. Ухвалою суду від 20.08.2019 року закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд на 11.09.2019 року. В судовому засіданні позивач підтримав заявлений позов, просив задовольнити з підстав вказаних в ньому. В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечував проти позову, просив застосувати строки спеціальної позовної давності та відмовити в задоволенні позову, з підстав вказаних в запереченнях, які долучені до матеріалів справи. Представник відповідача Державного підприємства « Сетам» до судового засідання не з`явилися, надали до суду відзив на позовну заяву, в якому просили слухати справу за відсутності представника ДП « Сетам» та відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з підстав вказаних в запереченнях, які долучені до матеріалів справи. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надав до суду заяву, в якій просить слухати справу за її відсутності проти позову заперечує, вважає позов неогрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Третя особа приватний виконавець Бабенко Д. в судове засідання не з`явився надав до суду пояснення , в яких просив застосувати строк позовної давності до вимог позивача про визнання електронних торгів недійсними та відмовити у позові позивача в повному обсязі, з підстав вказаних в поясненнях, які долучені до матеріалів справи. Представник третьої особи « Альфа -Банк» до судового засідання не з`явилися, про місце та час розгляду справи були повідомлені належним чином, надав до суду заяву, в якій просить слухати справу за відсутності представника та застосувати строк позовної давності. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст правовідносини. Судом встановлено, що на виконання виконавчого напису № 180, вчиненого 21.02.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьов Володимир Юрійович на підставі заяви представника ПАТ «Альфа Банк» від 11.01.2013 року, яким звернуто стягнення на предмет іпотеки - зазначену двокімнатну квартиру [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] Зазначені прилюдні торги проводилися ДП «Стема» на підставі заявки про реалізацію арештованого майна для вирішення питання щодо реалізації описаного та арештованого майна , що належить [PERSON] , за виконавчим провадженням № 56080214 від 29.03.2018 року. Вартість арештованого майна була визначена ФОП суб`єктом оціночної діяльності, оцінювач [PERSON] призначеного для участі у виконавчому провадженні на підставі постанови приватного виконавця від 07.05.2018 року. Згідно висновку про вартість об`єкта оцінки від 14.05.2018 року ринкова вартість квартиру [ADDRESS] , становить 560 100 грн. Під час електронних торгів складено протокол № 355619 по лоту № 296531 від 03.09.2018 року. На підставі цього протоколу приватний виконавець склав акт про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року і на підставі якого приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А. видав покупцеві [PERSON] свідоцтво про право власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Постановою Харківського апеляційного суду від 13.02.2019 року у справі № 643/12648/16-ц за позовом [PERSON] до ПАТ «Альфа Банк» про визнання виконавчого напису нотаріуса від 21.02.2013 року за реєстровим № 180 таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис, вчинений 21.02.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 180 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки - квартиру [ADDRESS] , визнано таким, що не підлягає виконанню. Постанова Харківського апеляційного суду до Верховного суду не оскаржена. Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно положень статті 26 ЗУ «Про виконавче провадження» примусове виконання рішенння виконавець розпочинає на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності (продаж) на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів. Враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведені прилюдні торги є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто в такій формі за результатами прилюдних торгів укладається договір купівлі-продажу між організатором торгів та його переможцем. Такий висновок узгоджується й з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги. Отже, враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України ( ч. 1 ст. 215 цього Кодексу ). За змістом статей 15, 16 ЦК України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до частини першої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», у редакції, яка була чинною на момент проведенні приватним виконавцем дій, що оскаржуються, реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону), здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статті 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням. Звертаючись до суду із позовом, підставою для визнання електронних (прилюдних) торгів недійсними позивач, зокрема, визначив порушення, про визнання у судовому порядку виконавчого напису вчинений 21.02.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 180 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки - квартиру [ADDRESS] , таким, що не підлягає виконанню. У правових висновках Верховного Суду України, викладених зокрема у постановах № 6-1981цс16 від 12 жовтня 2016 року, № 6-1884цс15 від 18 листопада 2015 року, № 6-1749цс15 від 25 листопада 2015 року, роз`яснено, що підставою для задоволення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. За правилами статті 41 Закону України «Про іпотеку» в редакції Закону № 1404-VIII від 02.06.2016 року реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Згідно із частиною п`ятою статті 45 цього Закону за результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. Продаж предмета іпотеки оформлюється протоколом, який є письмовим доказом укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки. Статтею 48 Закону України «Про іпотеку» передбачено право іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника та будь-якого учасника прилюдних торгів оскаржити результати цих торгів. Оскарження результатів проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки, передбачене цією статтею, є пред`явленням вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах. За таких умов оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України «Про іпотеку». Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. У справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України «Про іпотеку». Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту (частини четверта, п`ята статті 267 ЦК України). Приймаючи до уваги те, що Постановою Харківського апеляційного суду від 13.02.2019 у справі № 643/12648/16-ц про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, набрало законної сили 13.02.2019 року та сторонами не оскаржена, а позов у цій справі поданий 10.05.2019 року, підстави для застосування наслідків спливу позовної давності відсутні. Враховуючи те, що виконавчий напис нотаріуса, на підставі якого проводилась примусова процедура продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах, визнаний у судовому порядку таким, що не підлягає виконанню, суд доходить висновку про недійсність прилюдних торгів, які були проведені на підставі такого виконавчого напису. З огляду на положення статей 215, 216 ЦК України вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином. В даному випадку такою особою є [PERSON] як власник іпотечного майна, на яке звернуто стягнення. Судом встановлено, що згідно Постановою Харківського апеляційного суду від 13.02.2019 року у справі № 643/12648/16-ц за позовом [PERSON] до ПАТ «Альфа Банк» про визнання виконавчого напису нотаріуса від 21.02.2013 року за реєстровим № 180 таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис, вчинений 21.02.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 180 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки - квартиру [ADDRESS] , визнано таким, що не підлягає виконанню. З аналізу судового рішення, яким визнано виконавчий напис таким, що не підлягає виконанню, та змісту такого способу захисту права слідує, що цей виконавчий документ не підлягає виконанню з моменту його вчинення (з 21 лютого 2013 року). До вказаних висновків прийшов ВССУ в ухвалі від 17 вересня 2014 року у справі №6-44493св13. Тому суд вважає, що електронні торги проведені 03.09.2018 року на підставі виконавчого документа, який не підлягав виконанню. Даний виконавчий напис не повинен був виконуватись. Отже, виконавче провадження відкрито з порушенням законодавства, що впливає на загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину. Виходячи зі змісту ч.1 ст.215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення. Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги про визнання недійсними торгів від 03.09.2018 року з продажу нерухомого майна квартиру [ADDRESS] підлягають задоволенню, оскільки їх проведено на підставі виконавчого документа, який не підлягав виконанню. Також підлягають задоволенню позовні вимоги про визнання незаконними протокол № 355619 проведення електронних торгів від 03.09.2018 року укладений між ДП «Сетам» та [PERSON] ; акт про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року складений приватним виконавцем Бабенко Д.А. у виконавчому провадженні 56080214; свідоцтво про придбання нерухомого майна квартири [ADDRESS] з електронних торгів, серія та номер 1960, видане 18.09.2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А. на [PERSON]. за № 27976304, як такі, що випливають з висновку про недійсність проведених прилюдних торгів та їх результатів. Щодо вимоги про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] , суд вважає зазначити наступне. Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Відповідно до статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину. Реституція є єдиним наслідком недійсності правочину, передбаченим ч.1 ст.216 ЦК України, тобто поновлення сторін у первісному стані, в якому вони перебували до вчинення правочину. Повернення кожною стороною зі сторін недійсного правочину другій стороні в натурі всього, що вона одержала на його виконання. Таким чином, законодавцем передбачена двостороння реституція, що підкреслює, що обидві сторони повертають одержане ними за недійсним правочином одна одній. Крім того, реституція покликана відновити колишнє становище, а мети захисту права власності вона не передбачає. Таким чином, суд не вбачає підстав до задоволення вимоги про визнання права власності за позивачем на квартиру [ADDRESS] , оскільки позивач не є стороною вказаного правочину. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статті 141 ЦПК України. Відповідно до вимог частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.9 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб Таким чином за подачу даного позову позивачу належало б сплатити 768, 40 грн судового збору. На підставі п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» - позивач звільнений від сплати судового збору. Таким чином, з відповідачів підлягає стягненню на користь держави сума судового збору, в рівних частках.

Outcome: partial