Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

В вересні 2017р. позивачка [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом (а.с. 3-6) до відповідача [PERSON], в якому просила суд: - стягнути з відповідача на свою користь у відшкодування матеріальної та моральної шкоди 84984,0 грн., з яких моральна шкода - 20000,0 грн. та матеріальна шкода - 64984,0 грн.; покласти на відповідача судові витрати Свої позовні вимоги позивачки обґрунтовували тим, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS]. В серпні 2016р. позивачка почала виявляти в своїй квартирі на стінах та стелі тріщини, у зв'язку з чим, позивачка звернулась до обслуговуючої організації ВОП «Михайлівська» ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг», з цього приводу. Комісією були складені акти від 30 вересня 2016р., 26 квітня 2017р., в яких комісією були зафіксовані наявні пошкодження в квартирі позивачки та виявлено причину утворення цих пошкоджень, а саме внаслідок проведення ремонтних робіт у вище розташованій квартирі № 13 в цьому ж будинку. В позасудовому порядку позивачка звернулась до власника цієї квартири № 13 - відповідача по справі для врегулювання спору та відшкодування шкоди, ним було визнано факт заподіяння шкоди та усунуто недоліки лише в одній кімнаті квартири позивачки, житловою площею 16,3 кв.м., проте відповідач категорично відмовився усувати пошкодження в решті квартири не обґрунтовуючи взагалі цієї відмови. У зв'язку з чим позивачкою було замовлено Звіт про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику майна, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS], відповідно до якого розмір матеріального збитку, який було спричинено власнику цієї квартири становить 64984,0 грн. Позивачка також вважає, що їй була завдана моральна шкода, оскільки пошкодження в її квартирі створило для її сім'ї дискомфорт, який полягає в тому, що по теперішній час вона позбавлена можливості повноцінно користуватись належним їй майном, а також спричинення моральних страждань, у зв'язку з пошкодженням майна. В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав зазначених в позові, просив суд позов задовольнити, наголошуючи, що розмір матеріального збитку було розраховано, без пошкоджень, які були усунуті відповідачем в кімнаті, в квартирі позивачки, житловою площею 16,3 кв.м., а також звертав увагу суду, що Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва було встановлено, що ремонтні роботи, які проводились в квартирі відповідача проведенні з порушенням будівельних норм, державних стандартів та правил, а також відповідачу були видані відповідні приписи з вимогою зупинити будівництво та усунути виявлені порушення. Крім того, представник позивача зазначав, що за заявою ОСББ «Клен-Центр» були внесенні відомості до ЄРДР за № 12017100100002148 від 22 лютого 2017р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. В процесі розгляду справи, сторона позивача клопотала про допит свідків, і зазначене клопотання було задоволено судом. Представник відповідача проти позову заперечував, стороною відповідача було подано відзив на позов (а.с. 97, 98), в якому сторона відповідача зазначала, що стороною позивача не доведено порушення відповідачем відповідного законодавства, не надано належних і допустимих доказів на підтвердження неправомірності дій відповідача, причинно - наслідкового зв'язку між діями відповідача та утворенням в квартирі позивачки зазначених ушкоджень. В свою чергу позивачкою було подано до суду відповідь на відзив (а.с. 106-118), в якому сторона позивача зазначала, що поданий стороною відповідача відзив на позов є безпідставним та необґрунтованим, оскільки стороною відповідача на спростування позовних вимог, взагалі не надано суду будь-яких доказів. В свою чергу, сторона позивача клопотала перед судом про долучення до матеріалів справи відповіді з Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва, а також з правоохоронних органів. Допитаний в судовому засіданні за клопотанням сторони позивача свідок [PERSON] суду пояснив, що він є колишнім зятем позивачки, з якою підтримує товариські стосунки. На прохання позивачки ним було оглянуто її квартиру № 9 та квартиру відповідача № 13, які розташовані в будинку [ADDRESS] оскільки в квартирі позивачки з'явились тріщини на стінах та стелі, а також мало місце часткове відшарування штукатурки, що загрожувало її життю. Крім свідка, квартири сторін були оглянуті і членами комісії ВОП «Михайлівська» ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг», при цьому додатково квартиру позивачки оглядав власник квартири № 13 разом з виконробом і обіцяв особисто здійснити ремонт стелі в квартирі позивачки, ремонт було здійснено працівниками відповідача разом із свідком лише в кімнаті житловою площею 16,3 кв.м. в квартирі позивачки, в решті квартири ремонт не проводився. В ході огляду квартири відповідача було встановлено, що ним в порушення вимог будівельних норм і правил були об'єднані фактично квартири № 11 та № 13 в одну квартиру, при цьому не було враховано, що будинок має міжповерхове дерев'яне перекриття, про що наголошували члени комісії. Свідок [PERSON], яка була допитана за клопотанням сторони позивача, повідомила, що вона є донькою позивачки. наприкінці серпня 2016р., а саме 29 серпня 2016р. позивачка виявила в своїй квартирі тріщини на стелі та стінах в квартирі [ADDRESS] і повідомила про це свідка. Свідок приїхала до матері, оскільки хвилювалась за її життя і ними було повідомлено обслуговуючу організацію про виявлені пошкодження. З метою виявлення причин пошкодження та їх подальшого усунення було направлено комісію створену ВОП ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг». В подальшому, свідок та її колишній чоловік [PERSON], якого позивачка просила допомогти, оглядали квартиру відповідача, в ході якої було виявлено, що були об'єднані в одну квартиру, квартири №11 і 13, міжкімнатні стіни були знесені. Відповідач особисто оглядав, з майстрами - будівельниками квартиру позивачки та обіцяв здійснити відновлювальний ремонт в позасудовому порядку, проте ця обіцянка була виконана частково, ремонт проведено лише в одні кімнаті в квартирі позивачки. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідків, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає частковому задоволенню з наступник підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, позивачці [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] (а.с. (а.с. 43, 44). Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивачка наголошувала, що починаючи з 29 серпня 2016р. мало місце пошкодження належної їй квартири, шляхом утворення тріщин на стінах та стелі. Згідно з Актами, складеними комісією ВОП ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» (а.с. 45, 46) від 30 вересня 2016р., 26 квітня 2017р., при огляді квартири [ADDRESS] комісією були виявлені тріщини: - кімнати, площею 14,4 кв.м. стеля, стіни водоемульсійне фарбування, по всій довжині кімнати та стелі з переходом на стіни, тріщини шириною до 2 мм з частковим відшаруванням поверхневого шару, також багаточисленні волосяні тріщини; - кімната, площею 16,3 кв.м. стеля, стіни, спостерігається багаточисленні волосяні тріщини; - кухня, площею 10,0 кв.м. стеля, стіни спостерігаються багаточисленні волосяні тріщини; - ванна кімната, площею 3,9 кв.м. стеля, стіни спостерігаються волосяні тріщини; - коридор площею 13,2 кв.м. стеля, стіни, спостерігаються багаточисленні волосяні тріщини, на стиках гіпсокартону. Однією з причин появи тріщин в квартирі позивачки може бути проведення ремонтних робіт в квартирі № 13 розташованої поверхом вище. Крім того, станом на 26 квітня 2017р. членами комісіями були виявлені нові пошкодження, а саме тріщини: - кімната, площею 14,4 кв.м. над віконним отвором тріщина довжиною до 1,0 м.п. шириною розкриття приблизно до 1,0 мм, на стелі волосяні тріщини; - кухня, площею 10,0 кв.м. на перегородці між кухнею та ванною кімнатою утворилася наскрізна тріщина шириною розкриття до 1 мм з частковим відшаруванням поверхневого шару. Тріщини в квартирі № 9 з'явилися під час проведення ремонтних робіт в квартирі № 13 розташованої поверхом вище. Також комісією було встановлено, що в кімнаті, площею 16,3 кв.м. в квартирі позивачки були усунуті за рахунок власника квартири [ADDRESS], шляхом виконання ремонту. Для визначення вартості матеріального збитку, сторона позивача звернулася до ТОВ «Агенція «Експертиза та Оцінка». Згідно Звіту від 18 липня 2017р. про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику майна, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS], відповідно до якого розмір матеріального збитку, який було спричинено власнику цієї квартири становить 64984,0 грн. Таким чином, суд вважає за необхідне взяти до уваги звіт з визначення вартості матеріального збитку, який було надано стороною позивачів. Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що внаслідок проведення в квартирі відповідача № 13 по [ADDRESS], без дотримання вимог законодавства ремонтних робіт, що встановлено судом на підставі наданих стороною позивача письмових доказів (а.с. 45, 46, 110-113), допиту свідків, в квартирі позивачки № 9 по [ADDRESS] утворились вищенаведені пошкодження, а тому з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню у відшкодування матеріальної шкоди 64984,0 грн. Доводи представника відповідача, що стороною позивача не доведено ні розмір матеріального збитку, не те, що пошкодження в квартирі позивачки, утворились внаслідок дій/бездіяльності відповідача, судом оцінюються критично, оскільки ґрунтуються виключно на припущеннях представника відповідача, при цьому судом враховано, що стороною відповідача в обґрунтування відзиву на позов взагалі не було надано суду доказів, а також те, що в позасудовому порядку, відповідачем було частково проведено відновлювальний ремонт в кімнаті в квартирі позивачки. Частиною 1 ст. 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. У відповідності з п. 3) ч. 2 цієї статті моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 Постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце пошкодження квартири позивачки, з вини відповідача, внаслідок якого було пошкоджено її майно, також ці пошкодження спричинило у позивачки негативні зміни у звичайних умовах її життя, що зумовлено витрачанням часу на документальне оформлення випадку пошкодження, тривалого захисту свого порушеного права в суді, а тому суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню, з відповідача на користь позивачки у відшкодування моральної шкоди підлягає стягненню 3000,0 грн., при цьому судом додатково враховано вік та стан здоров'я позивачки. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1280,0 грн.; 2500,0 грн. - вартості проведення будівельно - технічного дослідження з визначення вартості матеріального збитку.

Outcome: partial