Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-07 00:00:00

Відкрите акціонерне товариство «Енергопостачальна Компанія Одесаобленерго», яке у подальшому на підставі вимог діючого законодавства перейменовано у Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна Компанія Одесаобленерго» (далі по тексту - ПАТ «ЕК Одесаобленерго») звернулось до Кілійського районного суду з позовом до [PERSON] про стягнення суму нарахованого збитку на підставі Акту про порушення Правил користування електричною енергією від 15.03.2012 року. В позовній заяві зазначено, що 15.03.2012 року, під час перевірки дотримання відповідачем Правил користування електроенергією було встановлено порушення Правил у вигляді монтажу відгалуження від вводу в будинок шляхом розриву до облікового кабелю, підключення з розриву до облікової розетки, при під`єднанні навантаження на дану розетку, диск приладу обліку не обертається. Жодних пояснень, зауважень до акту споживачем не внесено, заяв на адресу позивача не надходило, що свідчить про повну згоду з виявленим порушенням. За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення позивачем оформлено протокол №28 та видано рахунок на оплату вартості необлікованої електричної енергії на суму 11469,92 по акту №020207, розраховану відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 року №562 із змінами. Під час розгляду справи в судовому засіданні було встановлено, що відповідач - [PERSON], помер [INFO]. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Кілійською районною державною нотаріальною конторою 23.03.2004 року за реєстровим №1013, спадкоємцями [PERSON] на спадкове майно, а саме: житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] є його дружина [PERSON] та син, [PERSON]. Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого виконкомом Шевченківської сільської ради Кілійського району Одеської області від 14.08.2009 року, [PERSON] померла. Ухвалою від 05.02.2014 року залучено до справи у якості відповідача [PERSON]. Представник позивача в судове засідання не з'явився, але подав до канцелярії Кілійського районного суду Одеської області заяву, в якій просить розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач, у судове засідання не з`явився, однак від нього надійшла заява про те, що позов РЕМ визнає, не згоден з сумою розрахунку по акту, просить зменшити суму збитків, а також розглянути справу за його відсутності. На підставі письмових заяв позивача та відповідача суд ухвалює рішення за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст. ст. 169, 197 ЦПК України. Дослідивши надані письмові докази та розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, судом достовірно встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини: Відповідно до ст. 213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання. Згідно зі ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Як зазначено у ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 61 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Так судом достовірно встановлено, що [PERSON] був споживачем електричної енергії в житловому будинку [ADDRESS], яка поставляється Кілійським РЕМ. - Актом № 020207 від 15.03.2012 року, працівниками позивача в житловому будинку [ADDRESS], було встановлено порушення правил користування електричною енергією, а саме: відгалуження від вводу в будинок шляхом розриву до облікового кабелю, підключення з розриву до облікової розетки, при під`єднанні навантаження на дану розетку, диск приладу обліку не обертається. - Згідно наданого позивачем розрахунку кількості недоврахованої електроенергії та її вартості № 020207 визначена кількість недоврахованої безобліково спожитої електроенергії і її вартість за період з 17.03.2009 року по 15.03.2012 року складає 11469,92 грн. Зідно ст. 525, 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пунктом 53 Правил, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 26.07.1999 року № 1357, встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої НКРЕ. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року N 562, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ розраховується на підставі акта порушень, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури. Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕ; за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год.); за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушен ням вимог ПКЕЕ. Для визначення розміру відшкодування збитків зазначеною методикою передбачено, що при виявленннні порушеня ПКЕЕ тривалість роботи електричного обладнання визначається за згодою сторін, під час складення акта порушень із зазначенням в акті, але не менше 8 год. Згідно розрахунку, позивач розрахував кількість спожитої без обліку електроенергії за період з 17.03.2009 року по 15.03.2012 року за 1095 днів з тривалістю роботи обладнання 8 годин на добу. Відповідно до п.3.3.б. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Беручи до уваги вищевикладене, суд вважає, що кількість спожитої без обліку електро енергії підлягає визначенню за 12 місяців, що передували дню виявлення порушення, а саме: з 15.03.2011 року по 15.03.2012 року за 365 днів з тривалістю роботи обладнання 8 годин на добу, що складає : Р=220*25*0,90=4950,00Вт/год.; Wдоб=8*4950,00/1000=39,600кВт/год; 39,600кВт*365 дня* 0,3372 = 4873,89 грн. У відповідності до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Судом достовірно встановлено, що між сторонами існують зобов`язальні правовідносини з поставки електричної енергії, які відповідачем не виконуються належним чином, що вбачається з наданих позивачем доказів по справі, внаслідок чого порушене право позивача згідно ст. 16 ЦК України підлягає захисту, в зв'язку з чим суд задовольняє позов та вважає таким, що підлягає стягненню на користь позивача суму відшкодування 4873,89 гривень. Згідно положень статті 60 ЦПК України - кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно зі ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. На підставі викладеного з [PERSON] на користь Кілійського РЕМ підлягає стягненню 214,60 гривень судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду.

Outcome: partial