Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-12 00:00:00

В грудні 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом. Оформити в нотаріальній конторі свої спадкові права не може, оскільки відсутній оригінал та дублікат правовстановлюючого документу на квартиру та відсутні документи, які підтверджують родинні стосунки з померлим. Просила визнати право власності на однокімнатну квартиру № 71 по проспекту Незалежності в будинку № 48 в місті Ізюмі Харківської області, житловою пл. 20,2 кв.м., кухні 7,9 кв.м., санвузла 3,0 кв.м., коридору 3,9 кв.м., комори 1,2 кв.м., обладнаною балконом пл. 0,9 кв.м., загальною площею 31,7 кв.м. - в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлого 10 лютого 2017 року та вважати свідоцтво про право власності на житло від 16 березня 1993 року, за № 1020, видане Ізюмським приладобудівним заводом та зареєстроване в Ізюмському МБТІ за № 7 від 23 березня 1993 року, таким, що втратило свою чинність. До підготовчого судового засідання позивач не з'явився, його інтереси представляв його представник. Відповідно поданої письмової заяви представника позивача просить розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги позивача підтримав повністю. Відповідач у підготовче судове засідання також не з'явилася, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги визнає у повному обсязі. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв'язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, вивчивши матеріали справи, визначив, дослідив та встановив наступні докази, обставини та відповідні правовідносини. Відповідно до свідоцтва про смерть І-ВЛ № 576366, виданого 13 лютого 2017 року Ізюмським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 117, в місті Ізюмі Харківської області 10 лютого 2017 року помер двоюрідний брат позивача - [PERSON]. (а.с.7). 21 липня 2013 року померла дружина [PERSON] - [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть І-ВЛ № 395737, виданого 23 липня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ізюму реєстраційної служби Ізюмського міського управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 564. (а.с.9). Дітей у них не було. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на однокімнатну квартиру № 71 по проспекту Незалежності в будинку № 48 в місті Ізюмі Харківської області, житловою пл. 20,2 кв.м., кухні 7,9 кв.м., санвузла 3,0 кв.м., коридору 3,9 кв.м., комори 1,2 кв.м. Квартира обладнана балконом пл. 0,9 кв.м., загальна площа квартири 31,7 кв.м. - свідоцтво про право власності на житло від 16 березня 1993 року, за р. № 1020, видане Ізюмським приладобудівним заводом та зареєстроване в Ізюмському МБТІ за № 7 від 23 березня 1993 року. Згідно копій свідоцтва про народження заявника [PERSON], та померлого [PERSON], з яких вбачається, що мати померлого [PERSON] та мати заявника [PERSON], є рідними сестрами. (а.с.10,22). Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 13 лютого 2018 року встановлено той факт, що [PERSON], [INFO], є двоюрідною сестрою померлого 10 лютого 2017 року [PERSON], [INFO]. Двоюрідна сестра [PERSON] за правом представлення, згідно ч. 4 ст. 1266 ЦК України, двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка б належала законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби б вони були живими на час відкрита спадщини. Ст. 1265 ЦК України також передбачає наступне - у пяту чергу у право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно. Позивач своєчасно протягом шести місяців з дня смерті брата [PERSON] звернулася в Ізюмську держнотконтору з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. ст. 1269, 1270 ЦК України позивач як спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини особисто у встановлений строк, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідач згідно ст. 1268 ЦК України як спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняла спадщину. Відповідно до п. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину, тому відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на право власності на майно мого померлого не може бути перешкодою в реалізації мого права на спадщину. Позивач звернулась до Ізюмської державної нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за законом, на що їй було повідомлено згідно п.4,15 гл.10 розділу II «Порядку вчиненню нотаріальних дій нотаріусами України» спадкоємець повинен надати нотаріусу правовстановлюючий документ на нерухоме майно, належне померлому. Після смерті [PERSON], померлої 10 лютого 2017 року, видати свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру, розташовану в [ADDRESS], Ізюмська державна нотаріальна контора не має можливості, так як у неї відсутній оригінал та дублікат правовстановлюючого документу на квартиру та відсутні документи, які підтверджують родинні стосунки з померлим. (а.с.28). Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п.23 (абз.3) своєї постанови № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до судової практики розгляду цивільних справ про спадкування, узагальненої в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Таким чином суд вважає, що позовна заява [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved