Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-29 00:00:00

Відповідач та її представник в судове засідання зявилися, позов не визнали повністю. Позивач [PERSON]Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить встановити факт, що вона є двоюрідною сестрою [PERSON], померлого 19 грудня 2012 року. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що її батько [PERSON] народився 07 лютого 1912 року в селі Березняки Смілянського району Черкарської області, і його батьками були [PERSON], [INFO], який помер 05 травня 1971 року, та [PERSON], [INFO], яка померла у 1958 році. У її батька були рідний брат [PERSON], та дві рідні сестри: [PERSON] та [PERSON]. Остання в 1939 році зареєструвала шлюб із [PERSON], і їй було присвоєно прізвище Дунда. 20 жовтня 1945 року [PERSON] народила сина [PERSON]. У 1938 році її батько [PERSON] зареєстрував шлюб із її матірю [PERSON], від якого 03 травня 1952 року народилася вона. 19 грудня 2012 року помер, її двоюрідний брат та син [PERSON] [PERSON]. Після смерті останнього відкрилася спадщина у вигляді квартири, розташованої за адресою: м. Дніпропетровськ, ж/м «Комунар»[ADDRESS], на яку вона має право як єдиний спадкоємець за законом, оскільки інших родичів, дітей та спадкоємців брат не мав і одружений ніколи не був. В звязку з тим, що в неї відсутні такі документи, як свідоцтво про народження її батька, свідоцтво про народження сестри батька - [PERSON], вона не може довести родинні відносини із померлим [PERSON] і отримати свідоцтво про право на спадщину за законом після його смерті.. Позивач та її представник в судове засідання зявилися, позов підтримали в повному обсязі, просять його задовольнити, дали пояснення, посилаючись на обставини, зазначені у позові. Відповідач та її представник в судове засідання зявилися, позов не визнали повністю вказали, що вимоги позивача безпідставні оскільки, суду не надано жодних належних доказів на підтвердження родинних стосунків та спорідненості між позивачем та [PERSON], фотографії та відеозаписи надані позивачем лише свідчать про те, що між ними було дружнє спілкування та вони періодично зустрічалися на свята. Просять відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи яка не заявляє самостійні вимоги [PERSON] державна нотаріальна контора в судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи щза відсітності представника третьої особи, заперечень проти позову не надавав. Третя особа яка не заявляє самостійних вимог - [PERSON] в судове засідання не зявився, позов не визнав повністю вказуючи, що позивач родичем його брата не є, просить відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог [PERSON] в судове засідання зявився, позов не визнав повністю вказав, що вимоги позивача безпідставні оскільки, суду не надано жодних належних доказів на підтвердження родинних стосунків та спорідненості між позивачем та [PERSON] Просив відмовити в задоволенні позову. Судом досліджені докази по справі: Допитані свідки по справі: Допитана свідок [PERSON], яка пояснила суду, що є двоюрідною тіткою позивача, мати позивача є її двоюрідною сестрою. [PERSON] ,[PERSON] була мамою [PERSON]. Батько позивача [PERSON] був рідним братом матері [PERSON]. За своє життя [PERSON] постійно приїжджав у гості до позивача та постійно підтримував з неї родинні стосунки; Допитаний свідок [PERSON], який пояснив суду, що є чоловіком позивача. Його дружина є двоюрідною сестрою [PERSON], який постійно приїжджав до них у гості одного разу разом із [PERSON], вказавши, що це його знайома. Сам свідок родом з с. Березняки, звідки родом і його дружина та батьки дружини та [PERSON]. Допитана свідок [PERSON], яка пояснила суду, що є рідною племінницею позивача по матері. [PERSON] постійно приїжджав на всі свята та похорони є двоюрідним братом позивача. Мати [PERSON] була [PERSON] Матрьона. Допитана у якості свідка позивач [PERSON], яка пояснила суду як свідок, що [PERSON] є її двоюрідним братом, її бітько та мати [PERSON] були рідними братом та сестрою. Їх батько дід позивача та [PERSON] [PERSON] Хомович проживав в с. Березняки та після своєї смерті залишив заповіт в якому заповідав своє майно в різних частках своїм дітям та онукам в тому числі їй та [PERSON], [PERSON] спадщину прийняла лише мати [PERSON] [PERSON], оскільки всі інші відмовилися від прийняття спадщини за заповітом після смерті діда. Допитаний свідок [PERSON], яка пояснила суду, що є рідною племінницею позивача, тобто позивач є рідною сестрою її батька. В с. Березняки Черкаської області народилися її батьки та позивач. [PERSON] був її дядьком, який часто приїздив до них та допомагав грошима. [PERSON] бачила одного разу на день народження [PERSON] приїздила разом із [PERSON] яку останній представив як співмешканку. Судом досліджені письмові докази по справі шляхом оголошення їх у судовому засіданні: - свідоцтво про народження позивача та свідоцтво про шлюб /а.с. 6 Т.1/, згідно яких підтверджується її місце та дата народження, батьком записаний «Диденко Федор Афанасьевич», та те, що після одруження позивач змінила прізвище з «Діденко» на «Литвин»; - відповіді Державного архіву Черкаської області /а.с. 7, 8, 139 Т.1/, згідно яких підтверджується, що в архіві відсутні записи акту про народження [PERSON] та [PERSON]; - свідоцтво про смерть [PERSON] /а.с. 9 Т.1/, згідно якого підтверджується дата смерті спадкодавця; - свідоцтво про смерть /а.с. 10 Т.1/, згідно якого підтверджується дата смерті [PERSON]; - копія паспорту позивача /а.с. 13 Т.1/, згідно якої підтверджується особа та місце проживання позивача; - ухвала колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Дніпропетровської області від 24 квітня 2014 року /а.с. 33-34 Т.1/, згідно якої підтверджується що рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову [PERSON] про встановлення факту родинних відносин між ним та спадкодавцем [PERSON] залишено без змін; - копія паспорту [PERSON] /а.с. 64 Т.1/, згідно якої підтверджується особа та місце проживання третьої особи без самостійних вимог [PERSON]; - свідоцтво про народження [PERSON] /а.с. 65 Т.1/, згідно якого підтверджується його місце та дата народження; - лист Другої [PERSON] державної нотаріальної контори на заяву [PERSON] /а.с. 66 Т.1/, згідно якого підтверджується відмова в оформленні спадщини останньому після померлого [PERSON] за пропуском строку для прийняття спадщини; - копія паспорту відповідача [PERSON] /а.с. 67 Т.1/, згідно якої підтверджується особа та місце проживання відповідача; - свідоцтво про народження відповідача [PERSON] /а.с. 68 Т.1/, згідно якого підтверджується її місце та дата народження; - витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису народження /а.с. 69-71 Т.1/, згідно якого підтверджується реєстрація актового запису про народження відповідача; - лист Другої [PERSON] державної нотаріальної контори на заяву [PERSON] /а.с. 73 Т.1/, згідно якого підтверджується відмова в оформленні спадщини останній після померлого [PERSON] за пропуском строку для прийняття спадщини; - свідоцтво про укладання шлюбу відповідача /а.с. 72 Т.1/, згідно якого підтверджується зміна останньою прізвища після укладання шлюбу з «Пономаренко» на «Велика»; - витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб та запис акту про шлюб /а.с. 74-75, 103 Т.1/, згідно яких підтверджується реєстрація актового запису про шлюб між [PERSON] та [PERSON] які є батьками спадкодавця [PERSON]; - запис акта про народження [PERSON] /а.с. 76, 102 Т.1/, згідно якого підтверджується, що матірю спадкодавця є «Дунда Евдокия Афанасьевна»; - витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису народження /а.с. 77-78 Т.1/, згідно якого підтверджується реєстрація актового запису про народження спадкодавця та матірю останнього вказана «Дунда Євдокія Афанасіївна»; - витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу та запис про припинення шлюбу /а.с. 79-80, 81 Т.1/, згідно яких підтверджується реєстрація актового запису про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] які є батьками спадкодавця [PERSON]; - свідоцтво про народження та свідоцтво про смерть [PERSON] /а.с. 82, 83 Т.1/, згідно яких підтверджується дата народження та дата смерті батька спадкодавця; - копії фотографій [PERSON], [PERSON] та [PERSON] /а.с. 85-88 Т.1/. згідно яких підтверджується, що останні були знайомі; - рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 24 лютого 2014 року та ухвала колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Дніпропетровської області від 22 вересня 2014 року /а.с. 89-91, 164-167 Т.1/, /, згідно якого підтверджується встановлення судом факту родинних відносин між [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] як між єдинокровними рідними братом та сестрою, та яке залишено без змін апеляційною інстанцією; - копія спадкової справи після померлого [PERSON] /а.с. 106-134 Т.1, 203-266 Т.2/, згідно якої підтверджується, що після смерті спадкодавця [PERSON] до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини звернулися [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON]; - лист Відділу РАЦС по Смілянському району Смілянського міськрайонного головного управління юстиції у Черкаській області /а.с. 138 Т.1/, згідно якого підтверджується відсутність актового запису про народження [PERSON] матері спадкодавця [PERSON]; - запис акта про народження [PERSON] /а.с. 142 Т.1/, згідно якого підтверджується, що батьками матері спадкодавця є [PERSON] та [PERSON]; - відкритка, фотографії, лист /а.с. 153-162 Т.1, 141-144 Т.2/, згідно яких позивач посилається на них як на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем; - лист Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області /а.с. 186 Т.1/, згідно якого підтверджується відсутність в сільраді заповіту від імені [PERSON] від 24 березня 1964 року; - фотографія /а.с. 201 Т.1/, згідно якої як вказано та не заперечується учасниками зображені позивач [PERSON] разом з чоловіком та спадкодавець [PERSON] та [PERSON]; - лист Смілянського районного відділу РАЦС головного територіального управління юстиції у Черкаській області /а.с. 156, 158 Т.2/, згідно якого підтверджується відсутність актового запису про народження [PERSON] батька позивача; - лист Державного архіву Київської області Київської обласної державної адміністрації /а.с. 157 Т.2/, згідно якого підтверджується відсутність актового запису про народження [PERSON] батька позивача; - лист Смілянської державної нотаріальної контори Черкаської області /а.с. 159 Т.2/, згідно якого підтверджується відсутність в ній спадкової справи після смерті [PERSON]; - лист Державного архіву Черкаської області Черкаської обласної державної адміністрації /а.с. 167 Т.2/, згідно якого підтверджується відсутність актового запису про народження [PERSON] батька позивача; - договір купівлі продажу квартири, витяг з реєстру, технічний паспорт на будинок, договір дарування квартири, технічний паспорт на квартиру, технічний паспорт на гараж, реєстраційне посвідчення на гараж /а.с. 173-188 Т.2/, згідно яких підтверджується обсяг спадкового нерухомого майна яке залишилось після смерті спадкодавця [PERSON]; - лист Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області /а.с. 1 Т.3/, згідно якого підтверджується відсутність заповіту від 27 березня 1964 року від [PERSON]; - копія по господарської книги на будинок [PERSON] в с. Березняки Смільянського району Черкаської області /а.с .2-10 Т.3/, згідно якої підтверджується, що спадщину після його смерті прийняла його донька [PERSON]; - копія спадкової справи після смерті [PERSON] /а.с. 38-45 Т.3/, згідно якої підтверджується, що після смерті останнього спадщину прийняла його донька [PERSON]; - копія спадкової справи після смерті [PERSON] /а.с. 46-51 Т.3/, згідно якої підтверджується, що спадщину після смерті [PERSON] отримав її син [PERSON]; У судовому засіданні встановлені судом обставини та визначені до них правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] (після реєстрації шлюбу Дунда) [PERSON] із 29 серпня 1939 року перебували у зареєстрованому шлюбі. 20 жовтня 1945 року [PERSON] народила сина [PERSON]. Згідно складеного\~30 жовтня 1945 року відділом Дніпродзержинського міськбюро загс управління МВС Дніпропетровської області актового запису № 3067, у відомостях про батька дитини, окрім\~власного імені\~«Олексій» інші відомості про батька дитини відсутні. На підставі рішення Дніпропетровського облсуду від 27.06.1950 року, шлюб між [PERSON] та [PERSON] 11 жовтня 1950 року розірвано. 19 жовтня 1950 року [PERSON] вдруге одружився, зареєструвавши шлюб із [PERSON]. Його батьківство відносно народжених [PERSON] до шлюбу дітей, а саме: 09 вересня 1948 року .відповідачки по справі [PERSON] та 27 липня 1950 року [PERSON] третьої особи у справі, було визначено на підставі свідоцтва про шлюб № 220157 від 19 жовтня 1950 року. [PERSON] помер 19 грудня 2012 року. На випадок своєї смерті заповіту чи то спадкового договору не залишив. Після його смерті, згідно спадкової справи, відкритої Другою дніпропетровською державною нотаріальною конторою до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини 25.12.2012 року звернулася третя особа яка не заявляє самостійних вимог по справі [PERSON], 4 травня 2013 року до Другої [PERSON] державної нотаріальної контори звернулась позивач по справі [PERSON]. 20.06.2013 року [PERSON] звернулась до Другої [PERSON] державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину та 20.06.2013 року державним нотаріусом [PERSON]\~\~ було відмовлено у видачі свідоцтва. 17 вересня 2013 року до Другої [PERSON] державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернувся третя особа яка не заявляє самостійних вомги по справі [PERSON] в якій зазначив, що 11.09.2013 року йому стало відомо, що 19.12.2012 року помер рідний брат [PERSON]. 17.09.2013 року державним нотаріусом [PERSON] було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва у звязку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Також 17.09.2013 року до Другої [PERSON] державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулась відповідач по справі [PERSON] в якій зазначила, що 08.09.2013 року їй стало відомо, що 19.12.2012 року помер рідний брат [PERSON]. 17.09.2013 року державним нотаріусом [PERSON] було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з пропуском 6-ти місячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини. Рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 24.02.2014 року було задоволено позов [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа: [PERSON] державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин. Встановлено факт родинних відносин між [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], які між собою є рідними сестрою та братом. Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 22.09.2014 року апеляційну скаргу [PERSON] було відхилено та рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 24.02.2014 року залишено без змін. Ухвалою судді Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ [PERSON] відмовлено [PERSON] у відкритті касаційного провадження на рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 24.02.2014 року та ухвалу апеляційного суду Дніпропетровської області від 22.09.2014 року. Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.12.2015 року було задоволено позов [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа: [PERSON] державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви для прийняття спадщини. Визначено [PERSON] додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [PERSON]. Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 23 лютого 2016 року апеляційну скаргу [PERSON] було відхилено та рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.12.2015 року залишено без змін. Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 24 жовтня 2016 року касаційну скаргу [PERSON] на рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.12.2015 року та ухвалу апеляційного суду Дніпропетровської області від 23 лютого 2016 року залишено без змін. До сьогодні свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] не видане, оскільки між сторонами існує спір про право на спадщину. З метою вставлення юридичного факту проживання із померлим без шлюбу, у квітні 2013 року [PERSON] звернулася до Ленінського районного суду м.Дніпропетровська із відповідною заявою. Рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 20 травня 2013 року заяву [PERSON], заінтересована особа Головне управління юстиції у Дніпропетровській області про встановлення факту проживання жінки та чоловіка без шлюбу, задоволено. Але ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 19 вересня 2013 року рішення суду першої інстанції скасовано, а заяву [PERSON] залишено без розгляду (а.с.92, ц.с.205/3796/13-ц). \~\~ Також, окрім даної справи, наразі у провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська на розгляді перебуває неврегульований між сторонами спори, повязані із набуттям права власності на спадкове майно за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа ДДНК про встановлення факту проживання однією сімєю та про визнання права власності за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] третя особа ДДНК про усунення від права на спадкування за законом та про визнання права власності в порядку спадкування за законом (ц.с. 205/5226/13-ц). Вивчивши матеріали справи, зясувавши обставини справи та дослідивши їх доказами, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. За змістом ст. ст. 57, 59, 60 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.\~Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.\~Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до ст. ст.\~1216,\~1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно\~зі ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259 цього Кодексу. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). Судом встановлено що на даний час єдиним спадкоємцем після померлого спадкодавця [PERSON] є його рідна сестра [PERSON], яка є спадкоємцем за законом другої черги. Позивач по даній справі [PERSON] та треті особи які не заявляють самостійних вимог [PERSON] та [PERSON] вирішують на даний час своє право на спадщину в судовому порядку. Суд вважає, що йому не надано належних доказів на підтвердження факту родинних відносин між позивачем [PERSON] та спадкодавцем [PERSON], письмові докази надані позивачем, лише доводять, що її батьки та батьки спадкодавця родом з одного населеного пункту, а саме з с. Березняки Смілянського району Черкаської області, наявність чи відсутність ступеню родинних звязків між ними з наданих письмових доказів встановити неможливо. Суд не приймає як належний та допустимий доказ надану позивачем копію заповіту, оскільки наявність оригіналу даного заповіту судом не встановлена, хоча останнім приймалися всі можливі заходи щодо його виявлення в органах державної влади. Також суд не може прийняти як належний та допустимий доказ по справі - лист /а.с. 154-157 Т.1/, який як вказує позивач написаний спадкодавцем [PERSON], оскільки останній неможливо ідентифікувати як належний саме спадкодавцю, крім того він також вказує на наявність заповіту який судом не виявлений, тому обставини вкиладені в листі суперечать іншим доказам по справі, а саме спадковій справі після померлого [PERSON]Х./а.с. 38-45 Т.3/, в якій даний заповіт та відмови від прийняття спадщини позивача та інших осіб відсутні. Фотографії та відеозапис надані позивачем, також не підтверджують факту родинного звязку між позивачем та спадкодавцем оскільки останні підтверджують лише наявність певних відносин між позивачем та спадкодавцем без можливості встановлення родинних звязків останніх та їх ступеню. Також суд не може прийняти пояснення свідків як докази на підтвердження позову позивача оскільки з них з достовірністю не вбачається факту родинних відносин між позивачем та спадкодавцем, так як вони вказували на те, що це є лише їх особисті припущення, щодо родинних звязків їм відомо лише зі слів інших родичів в тому числі позивача. Крім того останні є близькими родичами позивача та заінтересовані в розгляді даної справи на її користь, тому суд оцінює їх критично. Також, згідно П.2 Постанови Пленумум Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкуваня» від 30 травня 2008 року №7 Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Згідно з ч. 4\~ст. 10 ЦПК України\~суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки; попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних і юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Позивач звернувшись до суду із позовом про встановлення факту, не зазначив в чому полягає порушення його права зі сторони відповідача, не заявив жодних вимог до відповідача, не вказав для яких правових цілей їй необхідне встановлення юридичного факту, оскільки як зазначалося судом позивачу, відповідач [PERSON] є спадкоємцем другої черги згідно закону, позивач у разі задоволення позову має право на спадкування за законом третьої черги. Тобто юридичних наслідків встановлення цього факту само по собі не зволікає. Судом при розгляді справи по суті, на виконання статті 11 ЦПК України розяснювалося позивачу та її представнику їх право на щодо уточнення позовних вимог зокрема заявлення позовних вимог до відповідача, вказувалося, на позицію ВССУ викладену в ухвалі суду від 16 березня 2016 року по вищезаначеній справі, але останні будь яких процесуальних дій не вчинили. Враховуючи вищенаведене, суд вважає що в звязку з цим він не мав можливості розглядаючи справу в порядку позовного провадження зясувати у чому полягає порушення, невизнання або оспорювання прав позивача, за захистом яких вона звернулася до суду. На підставі ст. 525, 526, 530, 744, 755, 756 ЦК України,

Outcome: dismissed