overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-11 00:00:00

Відповідач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що 17 жовтня 1985 року між ним та відповідачкою було зареєстровано шлюб, неповнолітніх дітей не мають. За час перебування у шлюбі не вдалося створити міцну сім'ю, сторони мають різні погляди на життя та несумісні характери. Зазначає, що подальше збереження шлюбу неможливе, та суперечить їхнім інтересам. Позивач просив розірвати шлюб. Сторони в судове засідання не зявились. Представник позивача згідно ордеру серії КС № 355262, [PERSON] [PERSON] подав до суду заяву про проведення розгляду справи за його відсутності та за відсутності позивача, позовні вимоги підтримує, щодо ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачка в судове засідання не з'явилась, про розгляд справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Згідно ст.ст. 280-282 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав. Встановлено, що сторони по справі зареєстрували шлюб 17 жовтня 2085 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області Білоцерківського міськвиконкому, що підтверджується копією свідоцтва серії І-БК № 373322. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Сторони припинили подружні відносини через відсутність взаєморозуміння та різні життєві погляди. Протягом тривалого часу проживають окремо, шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть, наміру зберігати шлюб не мають. Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З'ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини їх життя, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між ними має бути розірваний. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-06 00:00:00

Відповідач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що 18 липня 1992 року між ним та відповідачкою було зареєстровано шлюб, неповнолітніх дітей не мають. За час перебування у шлюбі не вдалося створити міцну сім'ю, сторони мають різні погляди на життя та несумісні характери. Зазначає, що подальше збереження шлюбу неможливе, та суперечить їхнім інтересам. Позивач просив розірвати шлюб. Позивач в судове засідання не з'явився, до суду подав заяву про проведення розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, щодо ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачка в судове засідання не з'явилась, про розгляд справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Згідно ст.ст. 280-282 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав. Встановлено, що сторони по справі зареєстрували шлюб 18 липня 1992 року у відділі РАГС Білоцерківського міськвиконкому, що підтверджується свідоцтвом серії V-БК № 276844. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Сторони припинили подружні відносини через відсутність взаєморозуміння та різні життєві погляди. Протягом тривалого часу проживають окремо, шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть, наміру зберігати шлюб не мають. Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З'ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини їх життя, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між ними має бути розірваний. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-07 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 05.09.2011 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до Приватного підприємства «АЛКАЗАР», [PERSON] про стягнення суми боргу за кредитним договором посилаючись на те, що відповідач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та на те, що судом не було врахована та обставина, що договір поруки ним не підписувався. Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представник відповідача та відповідач [PERSON] в судовому засідання підтримали вимоги заяви та просили її задовольнити. Відповідач ПП «Алказар» в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся. Суд, вислухавши пояснення відповідача приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що відповідач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та те, що судом не було врахована та обставина, що договір поруки відповідачем [PERSON] не підписувався. Остання обставина підлягає додатковому дослідженню в судовому засіданні. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-27 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 06.12.2013р. у справі за позовом Комунального підприємства Київської міської ради «Київдорсервіс» до [PERSON] про відшкодування збитків та завданої матеріальної шкоди посилаючись на те, що відповідач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та на те, що судом не було враховано та обставина, що цивільна відповідальність відповідача була застрахована. Позивач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Його неявка не є перешкодою для розгляду заяви. Заявник в судовому засідання підтримав вимоги своєї заяви та просив її задовольнити. Суд, вислухавши пояснення відповідача приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що відповідач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та на те, що судом не було враховано та обставина, що цивільна відповідальність відповідача була застрахована. Остання обставина підлягає додатковому дослідженню в судовому засіданні. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-24 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 20.01.2015 року у справі №2-756/1126/14 за позовом Публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованостіпосилаючись на те, що він не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та на те, що суд не в повній мірі з'ясував всі істотні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся. Представник позивача в судове засідання не з'явився, звернувся до суду із заявою в якій просив справу розглядати за його відсутності та заперечував проти скасування заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що відповідач належним чином про час та місце розгляду справи повідомлений не був та те, що судом не в повній мірі перевірені ті обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-08-13 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 21.05.2014 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів посилаючись на те, що судом не було враховано обов'язку сплати відповідачем аліментів на утримання іншої дитини на не досліджувався його майновий стан. Сторони в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи судом повідомлялися. Дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що з відповідача стягується аліменти на утримання іншої дитини, що не було враховано судом при ухваленні рішення та не було досліджено його майновий стан. Дані обставини підлягають додатковому дослідженню в судовому засіданні. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-05 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 23.12.2013р. у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором посилаючись на те, що відповідач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та на те, що судом не було врахована та обставина, що транспортний засіб, який був предметом застави в рамках укладеного кредитного договору був реалізований позивачем але він не врахував його вартість при визначенні ціни позову. Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви відповідача та вказав, що дійсно транспортний засіб був реалізований позивачем та розмір коштів від його реалізації було ним отримано, однак даний розмір коштів в розрахунку заборгованості врахований не був. Представник відповідача в судовому засідання підтримав вимоги заяви та просив її задовольнити. Суд, вислухавши пояснення відповідача приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що відповідач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та те, що судом не було врахована та обставина, що транспортний засіб, який був предметом застави в рамках укладеного кредитного договору був реалізований позивачем та він отримав кошти за нього але не врахував його вартість при визначенні ціни позову. Остання обставина підлягає додатковому дослідженню в судовому засіданні. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-02 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 25.06.2014 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Управ - Дом» до [PERSON] про стягнення заборгованості за фактичне користування послугами та спонукання до укладення договору посилаючись на те, що він не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та на те, що суд не в повній мірі з'ясував всі істотні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся. Представник позивача в судове засідання не з'явився, звернувся до суду із заявою в якій просив справу розглядати за його відсутності та не заперечував проти скасування заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що відповідач належним чином про час та місце розгляду справи повідомлений не був, оскільки він викликався в судове засідання за його колишньою адресою. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-12 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 26.11.2013 р. у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів посилаючись на те, що відповідач звертався до суду із заявою про відкладення розгляду справи посилаючись на поважні обставини та на те, що судом не було враховано факт надання відповідачем позивачу коштів на його утримання та утримання дитини. Позивач в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення. Представник заявника в судовому засіданні підтримав вимоги заяви. Суд, вислухавши пояснення позивача та представника заявника приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що відповідач звертався до суду із заявою про відкладення розгляду справи посилаючись на поважність причин та надано докази, які свідчать про надання позивачу коштів на утримання дитини. Остання обставина підлягає додатковому дослідженню. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-21 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою з вимогами скасувати заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29.10.2013р. у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» до [PERSON] про стягнення страхового відшкодування посилаючись на те, що відповідач в судове засідання не з'явився з поважних причин, оскільки не отримував виклики до суду та на те, що він на момент ДТП перебував у трудових відносинах із ТОВ «Метро Кеш Енд Кері Україна» і виконував свої трудові обов'язки. Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Його неявка не є перешкодою для розгляду заяви. Заявник в судовому засіданні підтримав вимоги заяви. Суд, вислухавши пояснення заявника приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Статтею 229 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, докази про це. Відповідно до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України у результаті заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою скасовує заочне рішення і призначає справу до розгляду в загальному порядку. З матеріалів справи слідує, що відповідач в судове засідання не з'явився з поважних причин, оскільки відповідач в судове засідання не з'явився з поважних причин, оскільки не отримував виклики до суду та на те, що він на момент ДТП перебував у трудових відносинах із ТОВ «Метро Кеш Енд Кері Україна» і виконував свої трудові обов'язки. Остання обставина підлягає додатковому дослідженню. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви відповідача про скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-08 00:00:00

Відповідач звернувся до суду із вищенаведеною заявою про скасування заходів забезпечення позову. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11.06.2003 заяву [PERSON] про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на майно і квартиру [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 17.10.2003 позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу та відшкодування моральної шкоди залишено без розгляду. Заявник вказує, що він особисто не знайомий з позивачем, ніколи не брав у неї в борг, не знає що спонукало невідому йому особу звернутися до нього з позовом і накладати арешт на його майно. На даний час він не є власником вказаної квартири, знявся за цією адресою з реєстраційного обліку. Позивач повторно до суду з позовом до відповідача не зверталась. Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи судом повідомлялися належним чином. Відповідач подав до суду заяву з проханням розглядати заяву за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно ч. 1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11.06.2003 заяву [PERSON] про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на майно і квартиру [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 17.10.2003 позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу та відшкодування моральної шкоди залишено без розгляду. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що подана заява підлягає задоволенню, оскільки позовні вимоги [PERSON] були залишені без розгляду, а необхідність у забезпеченні позову відпала.

Outcome: approved