Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-20 00:00:00

В грудні 2017 року [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до ПуАТ «АКБ «Київ», Товарна біржа «ІННЕКС», ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», третя особа Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, згідно з яким просив суд: визнати результати електронних торгів шляхом аукціону від 13.10.2017 року UA-EA-2017-09-29-000145-b (номер лоту Q82037b17689) недійсними; визнати недійсним договір №01/11 про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги між Публічним акціонерним товариством «Акціонерний комерційний банк «Київ» і Товариством з обмеженою відповідальністю «ФК «Дніпрофінансгруп» (код 40696815) від 01.11.2017 року. Позовні вимоги обгрунтовано тим, що 11.12.2006 року між [PERSON] та ПАТ «АКБ «Київ» було укладено кредитний договір №145. Разом з тим, оскільки відповідно до постанови НБУ від 24.06.2015 року в ПАТ «АКБ Київ» було розпочато процедуру ліквідації, 13.10.2017 року через систему prozorro.sale (електронний майданчик товарної біржі «ІННЕКС») було проведено електронні торги шляхом аукціону UA-EA-2017-09-29-000145-b (номер лоту Q82037b17689), на який було виставлено право вимоги за кредитним договором №145 від 11.12.2006 року, укладеним між ПАТ «АКБ «Київ» з фізичною особою. При цьому, за результатами вказаних електронних торгів, оформлених протоколом від 13.10.2017 року, переможцем аукціону було визнано ТОВ «Дніпрофінансгруп», з яким 01.11.2017 року Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «АКБ «КИЇВ» Кічук О.І., діючи від імені ПАТ «АКБ «Київ», уклало Договір №01/11 про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги за кредитним договором №145 від 11.12.2006 року, укладеним між ПАТ «АКБ «Київ» з фізичною особою. В свою чергу, позивач вважає, що як результати вищевказаного аукціону, так і договір про відступлення прав вимоги від 01.11.2017 року за №01/11 підлягають визнанню недійсними, оскільки проведення електронних торгів відбулося з істотним порушенням Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються. Так, зокрема, на думку позивача, в аукціоні, що відбувся 13.10.2017 року, фактично приймав участь лише один потенційний покупець - ТОВ «Дніпрофінансгруп», адже інша особа - [PERSON], який начебто мав на меті намір придбати актив банку, насправді діяв не своїх власних інтересах, а в інтересах ТОВ «Дніпрофінансгруп», що, як наслідок, виключає в нього наявність правового статусу потенційного покупця згідно з п.7 Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються. Крім того, позивач зауважує, що у документації з проведення аукціону відсутня конкретна деталізація щодо того, у чому саме право вимоги за кредитним договором полягає та який розмір права вимоги відчужується. За вказаних обставин, а також посилаючись на те, що спірний аукціон та правочин спричинили порушення законного інтересу у виконанні боргового зобов'язання належному кредитору, тобто тому кредитору, право вимоги якого належить йому на законних підставах, позивач просить суд позов задовольнити в повному обсязі з підстав, передбачених ст.ст. 203, 215, 216 ЦК України. Ухвалою від 29.01.2018 року було відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. 29.01.2018 року на адресу суду надійшли пояснення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, згідно з якими третя особа просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на недоведеність позовних вимог та відсутність порушення прав чи законних інтересів позивача в результаті проведення спірного аукціону з продажу прав вимоги. 01.02.2018 року на адресу суду надійшов відзив ТОВ «Дніпрофінансгруп» на позову заяву, в якому відповідач просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на безпідставність, надуманість та недоведеність позовних вимог. 23.02.2018 року на адресу суду надійшов відзив ПАТ «АКБ «Київ» на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, адже, на його думку, твердження позивача щодо порушення порядку проведення оспорюваних торгів грунтуються виключно на припущеннях та без посилання на відповідні докази. Ухвалою від 04.05.2018 року судом було часткового задоволено заяву представника позивача про забезпечення даного позову шляхом накладення арешту на квартиру [ADDRESS]. Ухвалою суду від 04.05.2018 року представнику позивача було відмовлено в задоволенні клопотання про залучення до участі в справі [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Ухвалами суду від 04.05.2018 року представнику позивача було повернуто його заяви про уточнення позовних вимог у даній справі. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити в повному обсязі. Представники відповідача-3 [PERSON]в судовому засіданні щодо задоволення позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні. Представник третьої особи [PERSON] у судовому засіданні щодо задоволення позову заперечував, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог. Відповідач-1 та відповідач-2 своїх представників в судове засідання не направили, про час там місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки своїх представників суд не сповістили. Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до наступного. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що відповідно до постанови НБУ від 24.06.2015 року №411 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Акціонерний банк «Київ» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (надалі - Фонд) прийнято рішення від 25.06.2015 року №122 «Про початок процедури ліквідації ПАТ «АКБ «Київ» та призначення уповноваженої особи Фонду на ліквідацію банку», згідно з яким було розпочато процедуру ліквідації банку та призначено уповноваженою особою на ліквідацію ПАТ «АКБ «Київ» Кічука О.І. строком на 1 рік з з 25.06.2015 року до 24.06.2016 року включно. Рішенням Виконавчої дирекції Фонду від 29.05.2017 року за №2194 було продовжено строки процедури ліквідації ПАТ «АКБ «Київ» та повноваження уповноваженої особи на ліквідацію Кічука О.І. на один рік по 24.06.2018 року включно. В свою чергу, відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 50 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» з дня початку процедури ліквідації банку Фонд приступає до інвентаризації та оцінки майна банку з метою формування ліквідаційної маси банку. До ліквідаційної маси банку включаються будь-яке нерухоме та рухоме майно, кошти, майнові права та інші активи банку. Як передбачено ч.ч.1-6 ст. 51 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», після затвердження виконавчою дирекцією Фонду результатів інвентаризації майна банку та формування ліквідаційної маси Фонд розпочинає реалізацію майна банку у порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами Фонду, за найвищою вартістю у найкоротший строк. Фонд затверджує способи, порядок, склад та умови продажу майна банку у порядку, включеного до ліквідаційної маси. Фонду заборонено продавати майно банку до затвердження виконавчою дирекцією Фонду способів, порядку та умов продажу майна такого банку, крім випадків надання виконавчою дирекцією Фонду дозволу на реалізацію окремого майна з метою запобігання збиткам або ризикам його втрати чи пошкодження, а також у випадках, передбачених цим Законом. З метою отримання доходу Фонд має право укладати договори про передачу окремого майна (активів) неплатоспроможного банку в оренду до реалізації цього майна у встановленому порядку. Майно (активи) банки може бути реалізоване у такий спосіб: на відкритих торгах (аукціоні); шляхом продажу безпосередньо юридичній або фізичній особі. Продаж майна (активів) банку у спосіб, передбачений цією частиною, може проводитися в електронній формі (на електронних майданчиках). Порядок реалізації майна банку під час проведення ліквідаційної процедури регламентується нормативно-правовими актами Фонду. При цьому, згідно з ч.ч. 1, 2 Розділу VI Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування від 24.03.2016 року №388, на відкритих торгах (аукціоні) можуть продаватися такі види активів (майна) банку, що ліквідується: основні засоби; майно банку у вигляді цілісного майнового комплексу; майно банку, щодо обороту якого встановлене обмеження; дебіторська заборгованість; права вимоги за кредитними договорами. Як встановлено в судовому засіданні, рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 31.08.2017 року №3864 «Про затвердження умов продажу активів ПАТ «АКБ «Київ» затверджено умови продажу активів ПАТ «АКБ «Київ», зокрема права вимоги за Кредитним договором №145 від 11.12.2006 року, укладеного між [PERSON] та ПАТ «АКБ «Київ», шляхом проведення відкритих електронних торгів (аукціону) з початковою ціною реалізації 1 016 691,34 грн. 06.09.2017 року Фонд було опубліковано в мережі інтернет повідомлення про проведення відкритих торгів (аукціону) з продажу активів, що обліковуються на балансі ПАТ «АКБ «Київ», зокрема: № лоту: Q82037b17689 - право вимоги за кредитним договором №145 від 11.12.2006 року, укладеним з фізичною особою. Майнові права на житлову нерухомість (1-кімнатна квартира, [ADDRESS]); Початкова ціна/початкова ціна реалізації лоту, грн. (без ПДВ): на перших відкритих торгах (аукціоні) 15.09.2017 року - 1 016 691,34 грн., на других відкритих торгах (аукціоні) 29.09.2017 року - 915 022, 21 грн., на третіх відкритих торгах (аукціоні) 13.10.2017 року - 813 353,07 грн., на четвертих відкритих торгах (аукціоні) - 30.10.2017 року - 711 683,94 грн. Як вбачається з матеріалів справи, учасниками торгів було зареєстровано дві особи: [PERSON] та ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп». 13.10.2017 року ТБ «ІННЕКС» було проведено відкриті електронні торги (аукціон) з продажу лоту Q82037b17689 - права вимоги за Кредитним договором №145 від 11.12.2006 року та договором забезпечення. Протоколом електронних торгів від 13.10.2017 року оформлено результати проведення вищенаведених торгів, за яким переможцем аукціону визначено учасника №2 ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп». При цьому, судом встановлено, що на підставі зазначеного Протоколу 01.11.2017 року між ПАТ «АКБ «Київ» (продавець) та ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» було укладено договір купівлі-продажу, відповідно до умов якого до покупця перейшло право вимоги за Кредитним договором №145 від 11.12.2006 року та договорами забезпечення. Звертаючись з позовом до суду, позивач, як на підставу для його задоволення, вказував, що як результати аукціону, так і договір від 01.11.2017 року підлягають визнанню недійсними, оскільки проведення електронних торгів відбулося з істотним порушенням Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються. Так, згідно з п.1 розділу 2 Положення щодо організації продажу активів (майна) банку, що ліквідується, потенційний покупець - фізична або юридична особа, яка має намір придбати актив (майно) банку та може набути такий актив (майно) у власність чи на підставі іншого речового. У відповідності до п.3 розділу 2 Положення для участі у відкритих торгах (аукціоні) потенційний покупець має внести організатору відкритих торгів (аукціону) гарантійних внесок, розмір якого встановлюється Фондом. При цьому, як передбачено п.7 розділу 7 Положення відкриті торги (аукціон) не можуть вважатися такими, що відбулися, у разі відсутності кроку відкритих торгів (аукціону) у розрізі лотів або якщо на участь у відкритих торгах (аукціоні) було зареєстровано лише одного потенційного покупця (учасника). Разом з тим, у відповідності до положень ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як передбачено вимогами ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Крім того, суд встановлює наявність або відсутність обставин, котрими обгрунтовують свої вимоги і заперечення сторони, на підставі доказів, які містять інформацію щодо предмета доказування. Також, згідно роз'яснень, які містяться в п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Однак, незважаючи на вимоги вищенаведених положень цивільного процесуального законодавства, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували викладені ним в позовній заяві обставини щодо суттєвих порушень при проведенні аукціону. Натомість, сам факт реєстрації [PERSON], як учасника в оскаржуваних торгах, внесення гарантійного внеску та подання цінової пропозиції свідчить про відповідність заявки [PERSON] на участь у відкритих торгах, визначених Положенням, а також у повній мірі висловлює та підтверджує намір останнього прийняти участь у відповідних торгах і придбанні відповідного лоту. Тобто, виходячи з встановлених обставин справи, твердження позивача про відсутність у іншого учасника дійсного наміру прийняти участь в аукціоні грунтуються виключно на припущеннях самого позивача та в повному обсязі спростовуються наявними матеріалами справи в їх сукупності. Також слід зазначити, що відповідно до правової позиції Верховного суду України, викладеній постанові від 12 жовтня 2016 року по справі за № 6-1981цс16, при вирішенні спорів, в тому числі щодо оскарження проведення відкритих торгів (аукціонів) судам слід перевіряти чи вплинули ці порушення на результати торгів, чи порушені внаслідок цього права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів, оскільки підставою для пред'явлення позову про визнання торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення відкритих торгів (аукціонів), а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює (Постанова ВСУ від 29.06.2016 року у справі № 6-370цс16. Отже, сам лише порушень проведення, оформлення результатів торгів не можуть бути підставою для визнання таких торгів недійсними без доведеності порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, тобто позивача. Вказане лише може бути підставою для визнання торгів недійсними, але виключно в сукупності та доведеності в судовому процесі порушення прав позивача. Разом з тим, встановивши відсутність будь яких порушень при проведенні аукціну, а також дослідивши умови укладеного Договору про відступлення права вимоги, судом не встановлено, а позивачем, в свою чергу, не доведено, що проведеними торгами були порушені, невизнані або оспорені його права, свободи чи інтереси, адже, як вбачається, оформлюючи відступлення права вимоги, ПАТ «АКБ «Київ» та ТОВ «ФК «Дніпрофінансресурс» не обумовлювали ніяких змін щодо обсягу прав і обов'язків, які за договорами перейшли до нового кредитора. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до ПуАТ «АКБ «Київ», Товарна біржа «ІННЕКС», ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», третя особа Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання недійсним результатів електронних торгів, визнання договору недійсним, не підлягає задоволенню. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed