Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

В жовтні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом до Ізюмської міської ради Харківської області, Виконавчого комітету Ізюмської міської ради в особі відділу державної реєстрації про визнання права власності на спадкове майно, в якому просив визнати за ним право власності на перебудовану існуючу житлову добудову 2-І, 1, 2 загальним розміром 4,64x5,28x1,50x4,15x3,09 м і реконструкцію існуючого сараю В розміром 3,7x6,0 метрів під гараж, що розташовані по [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після смерті [INFO] матері [PERSON] , та зобов`язати Виконавчий комітет Ізюмської міської ради внести зміни до запису про право власності за номером 14362828 розділу реєстраційним номером 913464863000/ спеціального розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в частині зміни технічної характеристики квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а саме загальна площа квартири 73,7 кв.м., житлова 45,1 кв.м., гараж розміром 3,7x6,0 метрів. До судового засідання позивач не з`явився, його представник [PERSON] надала клопотання про розгляд справи без особистої участі позивача і її як представника, просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник Ізюмської міської ради Харківської області у судове засідання також не з`явилася, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без її участі, покладалась на розсуд суду. Представник Виконавчого комітету Ізюмської міської ради в особі відділу державної реєстрації у судове засідання також не з`явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про що свідчить розписка про отримання 15.10.2020 року ухвали суду від 13.10.2020 року про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви з додатками, наявні в матеріалах справи, що відповідає вимогам ст. 130 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив, не подав до суду відзив на позовну заяву. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис за № 965 21.10.2015 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту м. Ізюму Ізюмського міськрайонного управління юстиції у Харківській області. За життя [PERSON] склала заповіт від 05.06.2014 р., відповідно до якого все своє майно заповіла позивачу [PERSON] . [PERSON] прийняв спадщину за померлою [PERSON] , про що приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Мацокіною Н.О. проведена реєстрація спадкової справи № 43/2015 28.05.2015 р. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, у тому числі у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Окрім нього, інших спадкоємців за заповітом не має. 26 квітня 216 року приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Мацокіною Н.О. видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом, що зареєстровано в реєстрі за № 626 від 26.04.2016 р., відповідно до якого посвідчено його право власності на вищезазначену квартиру. Проте в свідоцтві про право на спадщину за заповітом від 26.04.2016 р. № 626 зазначено характеристику успадкованої квартири, як такої, що складається з трьох житлових кімнат, житловою площею 45,1 кв.м., загальною площею 60,6 кв.м. Під час видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26.04.2016 р. № 626 не враховано, що загальна площа квартири змінилась до 73,7 кв.м. внаслідок визнання за матір`ю [PERSON] право власності на перебудовану існуючу житлову добудову 2-І, 1, 2 загальним розміром 4,64x5,28x1,50x4,15x3,09 м, розташовану по [ADDRESS] , згідно рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 21.04.2008 р. по справі № 2-600/2008, що набрало чинності 03.05.2008 року, з урахуванням виправленої помилки у відповідності до ухвали Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 10.01.2017 р., що набрала чинності 21.01.2017 р. Однак, мати не встигла за життя провести в органах БТІ реєстрацію свого права власності на перебудовану існуючу житлову добудову 2-І, 1, 2 загальним розміром 4,64x5,28x1,50x4,15x3,09 м, що знаходиться по [ADDRESS] , на підставі судового рішення, що набрало законної сили. Отже, [PERSON] за життя згідно рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 21.04.2008 р. по справі № 2-600/2008, що набрало чинності 03.05.2008 року, з урахуванням виправленої помилки у відповідності до ухвали Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 10.01.2017 р., що набрала чинності 21.01.2017 р., набула право власності на об`єкт нерухомого майна, який перебудувала у 2007 році. Проте не розуміла необхідності проведення реєстрації своїх прав в органах БТІ відповідно до Тимчасового положення про порядок державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 07.02.2002 р. № 7/5, що діяло до 31 грудня 2012 року, або в органах Реєстраційної служби відповідно до Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22 червня 2011 р. № 703 зі змінами внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 р. № 868, які діяли з 01.01.2013 р. На його звернення щодо оформлення свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вищенаведену квартиру з урахуванням зміненої площі Приватний нотаріус Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Мацокіна Н.О., яка здійснює провадження по спадковій справі, надала відповідь від 18.05.2020 р. про відмову у зв`язку із тим, що добудова не є самостійним об`єктом нерухомого майна, а тому неможливо видати нове свідоцтво та неможливо внести зміни в раніше видане свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 26.04.2016 р., крім того право власності на змінену площу об`єкту нерухомості не зареєстроване в установленому законом порядку. Таким чином нотаріусом було рекомендовано звернутися до суду з питання визнання права власності на вказане майно в порядку спадкування. Крім того, рішенням державного реєстратора на нерухоме майно Виконавчого комітету Ізюмської міської ради від 03.02.2020 р. відмовлено у внесенні зміни до запису про право власності із посиланням на те, що звернулась неналежна особа, а також відповідно до ст. 12 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень зміни характеристик об`єкта нерухомого майна вносяться під час проведення державної реєстрації права власності на такий об`єкт у результаті вчинення дій, спрямованих на набуття, зміну або припинення речових прав. Отже згідно ст. 27 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ст. 1233 і 1234 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Згідно ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину, тому відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на право власності на майно мого померлого не може бути перешкодою в реалізації мого права на спадщину. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 14.08.2019 р. по справі № 523/3522/16-ц, тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкодавця, який не одержав відповідного правовстановлюючого документу та не здійснив державну реєстрацію права. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.23 (абз.3) своєї постанови № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до судової практики розгляду цивільних справ про спадкування, узагальненої в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Таким чином суд вважає, що позовна заява [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved