Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-03 00:00:00

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА [PERSON] звернувся до Автозаводського районного суду м.Кременчука із позовом в якому просив суд: ?Визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON], зареєстрований в реєстрі за №694. ?Скасувати державну реєстрацію договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідченого 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON], зареєстрований в реєстрі за №694. ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА Свої вимоги позивач мотивував тим, що він є власником квартири [ADDRESS]. Наприкінці 2016 року він виїхав до м.Києва на навчання. Згодом, повернувшись додому він виявив зникнення документів, в тому числі правовстановлюючих документів на квартиру. Приблизно наприкінці січня 2017 року він дізнався про те, що 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON] було посвідчено договір купівлі-продажу належної йому квартири. Однак, будь-яких договорів з відчуження квартири він не укладав. З цього приводу він також звернувся до поліції. Вважає, що договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON] є недійсним, оскільки він особисто його не укладав. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позов та просили його задовольнити. Допитаний як свідок позивач підтвердив те, що будь-яких дій, спрямованих на відчуження своєї квартири він не здійснював. ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечував. Вказав, що наданий позивачем висновок судово-технічної експертизи документів та судово-почеркознавчої експертизи отриманий в рамках кримінального провадження, а тому не може вважатись допустимим доказом. Інші докази, на які посилається сторона позивача, не доводять порушене право позивача. КЛОПОТАННЯ 19.06.2017 позивачем було подано клопотання про витребування доказів, а саме оригіналу договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідченого 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за №694 у приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON] та відповідача - [PERSON]. В судовому засіданні 27.07.2017 приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON] повідомила суду, що у звязку із розслідуванням кримінального правопорушення, працівниками правоохоронних органів у неї було вилучено примірник спірного договору. Представник відповідача повідомив суд про те, що примірник договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON] було викрадено у [PERSON], на підтвердження чого суду надано відповідні документи. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ ПО СПРАВІ Ухвалою суду від 21.07.2017 задоволено заяву позивача про забезпечення позову. 02.02.2018 судом було відмовлено в задоволенні клопотання про зупинення провадження по справі. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ 21.01.2004 Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Кременчуцької міської ради видано свідоцтво про право власності на житло, відповідно до якого квартира [ADDRESS]( колишня назва вул.Тельмана) належить [PERSON]. 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON] посвідчено договір купівлі-продажу, відповідно до якого [PERSON] продав, а [PERSON] купив квартиру [ADDRESS]. 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON] внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності 18094837, відповідно до якого власником квартири [ADDRESS] записано [PERSON]. Кременчуцьким ВП ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №12017170090000514 за ознаками ч.3 ст.190,ч.4 ст.190, ч.1 ст.357 КК України щодо викрадення свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS], паспорта на імя [PERSON] та реалізації шахрайським шляхом квартири [ADDRESS]. В ході досудового розслідування кримінального провадження № 12017170110001360 від 01.08.2017 встановлено, що 31.07.2017 з транспортного засобу, належного [PERSON] викрадено документи, в тому числі договір купівлі-продажу та технічний паспорт на квартиру [ADDRESS]. [PERSON] Відповідно до частини першої статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний\~розсуд (частина перша статті 319 ЦК України). Статтею 655\~ЦК України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Статтею 203\~ЦК України передбачені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до ч.1 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. В ст.76 -81 ЦПК України визначено, що Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані\~встановлюються такими\~засобами: 1)\~письмовими,\~речовими і\~електронними доказами; 2)\~висновками експертів; 3)\~показаннями свідків. Належними\~є докази,\~які містять\~інформацію щодо\~предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають\~право обґрунтовувати\~належність конкретного\~доказу для\~підтвердження їхніх\~вимог або\~заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи,\~які за\~законом мають\~бути підтверджені\~певними засобами\~доказування,\~не можуть\~підтверджуватися іншими\~засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (імя, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини. ОЦІНКА СУДУ Звертаючись до суду із позовом, позивач посилався на те, що спірний договір купівлі-продажу він не мав намір укладати та не підписував. Вказані обставини він також підтвердив будучи допитаним як свідок. Крім того, на підтвердження своїх вимог позивач надав суду відповідний висновок експертизи, зокрема висновок №635-636/637-638 комісійної судово-технічної експертизи документів та судово-почеркознавчої експертизи за матеріалами кримінального провадження №12017170090000514, складений 25.05.2018. Відповідно до вказаного висновку експертизи, підпис від імені [PERSON] у графі «Продавець/підпис/[PERSON]» у договорі купівлі-продажу квартири від 16.12.2016, засвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON], у графі «підпис/підпис/ [PERSON]» в заяві до нотаріальної контори м.Кременчук від 16.12.2016, виконані рукописним способом без попередньої технічної підготовки та використання технічних засобів, не [PERSON], а іншою особою. Суд не може погодитись із доводами представника відповідача про те, що вказаний доказ є недопустимим, оскільки відповідачем не було надано доказів, які б свідчили про те, він(доказ) отримано з порушенням вимог законодавства. На думку суду, в своїй сукупності показання позивача та висновок експертизи, який розцінюється судом як письмовий доказ, підтверджують те, що спірний договір позивачем не укладався. Враховуючи відсутність прямого волевиявлення [PERSON], як власника, на укладання спірного договору та приймаючи до уваги те, що особа, яка підписувала договір купівлі-продажу квартири не мала необхідний обсяг дієздатності, суд приходить до висновку про те, що договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений 16 грудня 2016 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області [PERSON], зареєстрований в реєстрі за №694 є недійсним. Також, для відновлення прав позивача суд вважає за необхідне скасувати державну реєстрацію вказаного договору. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судові витрати, які складаються із судового збору в сумі 1280 грн. Згідно ч.9,10 ст.158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Враховуючи положення ст.158 ЦПК України, заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом девяноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи

Outcome: approved