Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-09 00:00:00

В грудні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання незаконним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, в якому просив суд визнати незаконним та скасувати наказ №1035-к «Про застосування дисциплінарних стягнень» від 19.10.2020 року винесений Головою правління ПрАТ НЕК «Укренерго» [PERSON] в частині що стосується оголошення догани начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної EC Раховському К.В., та не нарахування йому премії КПЕ за IV квартал 2020 p., та не застосовування заходів заохочення протягом строку дії догани; стягнути з ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» (ЄДРПОУ 00100227) на користь [PERSON] судові витрати. Позовні вимоги мотивовані тим, що 05.10.2016 року позивача відповідно до наказу №503/2 від 04.10.2016 року переведено на посаду начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій. Відповідно до наказу «Про застосування дисциплінарних стягнень» №1035-к від 19.10.2020 року позивачу, як начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС оголошено догану за порушення трудової дисципліни, невиконання посадових обов`язків та вимог Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», внаслідок чого позивачу не нараховується премія КПЕ за IV квартал 2020 р., а також не застосовуються заохочення протягом строку дії догани. В оскаржуваному наказі вказано: «Відповідно до наказу НЕК «Укренерго» від 15.09.2020 року №386 «Про проведення службового розслідування» в період з 15 вересня по 5 жовтня 2020 року проведено службове розслідування стосовно фактів, викладених у повідомленні, яке 09.07.2020 року надійшло на електрону пошту Уповноваженого з реалізації Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» Бакалова Г.В. щодо конфлікту інтересів внаслідок пов`язаності ТОВ «Енергорембудсервіс», яке є постачальником (надавачем) послуг НЕК «Укренерго», та близьких осіб начальника відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС Раховського К.В. Результати службового розслідування оформлено висновком комісії від 07.10.2020 року, яким встановлено та підтверджено факт порушення начальником відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС [PERSON] вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3,4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», що виявилось в тому, що [PERSON] приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчиняв дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 рр». Позивач вважає, що наказ про накладення на нього дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема, в ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків. Підставою для прийняття оскарженого наказу є висновок комісії від 07.10.2020 року за результатами службового розслідування, проведеного згідно з наказом НЕК «Укренерго» від 15.09.2020 року №386, пояснення [PERSON] та [PERSON] . Службове розслідування від 15.09.2020 року було ініційоване за результатом звернення 09.07.2020 року до комплаєнс-офіцера провідного інженера відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС Ляшукевич О.М., яка працює під керівництвом позивача. У зверненні [PERSON] звинуватила позивача щодо не дотримання ним бізнес-етики компанії; порушення трудової дисципліни, а саме недотримання правил внутрішнього трудового розпорядку; неналежного виконання службових обов`язків через недбале ставлення до них; недотримання антикорупційної політики компанії. Повідомлення [PERSON] пронизане особистою неприязню і ворожістю до позивача і його батька, з викладеними обставинами, яких не було, а також суб`єктивними оцінками життя і характеру позивача. Крім того, позивач зауважує, що більше 20 років сумлінно працює в НЕК «Укренерго», а з 2016 року на посаді начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій і претензій до роботи не було. За весь час роботи позивачу оголошені подяки і нагороджено грамотами. Відповідач, накладаючи на позивача догану прийшов до висновку, що позивач порушив п.2.23 посадової інструкції, щодо дотримання вимог Антикорупційної програми ПрАТ «НЕК «Укренерго» погоджена Наглядовою радою НЕК «Укренерго» протокол №5 від 24.04.2020 р. і затверджена виконуючим голови правління [PERSON] 27.05.2020 р., а саме пункт 11.1 та підпункти 3,4 пункту 5.2. Разом з тим, в пункті 11.2 Антикорупційної програми визначено, які випадки є конфліктом інтересів. Однак випадки конфлікту інтересів визначені пунктом 11.2 Антикорупційної програми не можуть бути застосовані до позивача через відсутність підстав застосування. Крім того, порядок проведення службових розслідувань та службових перевірок в ДП «НЕК «Укренерго» затверджено наказом ДП «НЕК «Укренерго» від 29.03.2019 №194. При службовому розслідуванні не було дотримано виконання вимог пунктів 5,1; 5,2; 5.11; 6.5, 7.1 Порядку розслідувань. Позивача ознайомили з висновком про службове розслідування 12.10.2020 року без дотримання вимог встановлених положенням про службові розслідування. Зважаючи на допущені порушення при проведенні службового розслідування, висновки розслідування не можуть вважатись такими що встановлюють дисциплінарний проступок. Пояснення у позивача були відібрані комплаєнс-офіцером шляхом опитуванням схожим на допит, запитання-відповідь. Поставлено 52 запитання по 4 блокам на які позивач дав відповідь, однак свої пояснення долучити не мав змоги. Позивач вважає, що у нього відсутній конфлікт інтересів пов`язаний з ТОВ «Енергорембудсервіс» і ним не порушувались вимоги Кодексу законів про працю та антикорупційна програма НЕК «Укренерго». Позивач вважає, що його безпідставно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, тому звернувся до суду з цим позовом. В судовому засіданні представник позивача - адвокат Верещак В.М. позовні вимоги підтримав повністю, надав суду пояснення аналогічні змісту позовної заяви та відповіді на відзив (т. 1 а.с. 154-157), просив задовольнити позов повністю та стягнути понесені судові витрати. Також представник позивача просив врахувати, що дисциплінарне стягнення на позивача було накладено поза межами 6-ти місячного строку притягнення до дисциплінарної відповідальності. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити в його задоволенні. Надав суду пояснення аналогічні змісту відзиву на позовну заяву (т. 1 а.с. 36-42), вказавши, що позивач як посадова особа НЕК «Укренерго» міг та повинен був усвідомлювати про наявність у нього конфлікту інтересів у вказаних випадках, а отже, відповідно до пункту 11.1, підпунктів 3,4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», був зобов`язаний письмово повідомити про вказані ситуації, факти та обставини Уповноваженого з реалізації Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», який в свою чергу прийняв би рішення чи є вказані випадки конфліктом інтересів у позивача чи ні, та у випадку, якщо зазначені ситуації та обставини є конфліктом інтересів, надав би рекомендації (пропозиції) щодо способів його уникнути. Проте, позивач приховав вказані факти не повідомивши про їх існування Уповноваженого та свого безпосереднього керівника, а отже порушив вимоги п.2.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку - додержуватися вимог з охорони праці, техніки безпеки та протипожежної безпеки, Антикорупційної програми «НЕК Укренерго», п.2.23 посадової Інструкції начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій - дотримуватись вимог Антикорупційної програми «НЕК «Укренерго». Відповідно до п.4.2 зазначеної посадової інструкції начальник відділу несе відповідальність за недотримання вимог виробничої дисципліни під час виконання службових обов`язків, недодержання правил внутрішнього трудового розпорядку. Відповідач вважає, що позивач порушив вимоги вказаних локальних нормативних актів, трудову дисципліну та свої посадові обов`язки, а тому повинен нести дисциплінарну відповідальність у виді догани. Свідок [PERSON] , яка є дружиною позивача, суду пояснила, що вона працює в ТОВ «Енера-Вінниця», а також займається підприємницькою діяльністю як самозайнята особа, інколи надавала послуги з охорони праці ТОВ «Енергорембудсервіс» відповідно до цивільно-правової угоди, можливо, й в 2019 році. На запитання суду пояснила, що вона ніколи не була засновником, посадовою особою чи керівником в ТОВ «Енергорембудсервіс». Свідок пояснила, що в електронній переписці з [PERSON] не приймала участі, оскільки у неї відсутній доступ до електронної переписки. З [PERSON] вона знайома, оскільки вони у 2017 році працювали на одному підприємстві. З представником відповідача [PERSON] також знайома як із колишнім колегою. Проектом опалення у 2020 році вона не займалась. Заслухавши пояснення представників сторін, свідка та дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до ст. 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Згідно із ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Згідно із ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно із ч.ч. 1-4 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок. Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Вина -\~одна з\~важливих ознак\~порушення трудової\~дисципліни. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Відповідно до ст. 150 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством. Згідно трудової книжки позивача судом встановлено, що з квітня 1999 року [PERSON] почав працювати в «Національній енергетичній компанії «Укренерго». З 05.10.2016 року позивача відповідно до наказу №503/2 від 04.10.2016 року переведено на посаду начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій «Національна енергетична компанія «Укренерго» відокремленого підрозділу «Південно-Західна електроенергетична система» Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», де він працює по теперішній час (т. 1 а.с. 20-26). Відповідно до Статуту Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (ідентифікаційний код 00100227), затвердженого наказом Міністерства фінансів України №321 від 29.07.2019 року, Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» є юридичною особою, що утворено як акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюються в державній власності, внаслідок реорганізації шляхом перетворення державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» в приватне акціонерне товариство (т. 1 а.с. 167-193, 205-217). Діяльність відокремленого підрозділу «Південно-Західна електроенергетична система» Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (надалі - Південно-Західна ЕС), регламентується Положенням про відокремлений підрозділ «Південно-Західна електроенергетична система» Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», затвердженого протоколом засідання правління НЕК «Укренерго» №2/2019 від 17.09.2019 року (т. 1 а.с. 194-204). На а.с. 126-131 т. 1 копія Правил внутрішнього трудового розпорядку для керівників, професіоналів, фахівців, технічних службовців і робітників державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго», затверджених протоколом №1 від 19.06.2018 року конференції трудового колективу працівників ДП «НЕК «Укренерго». На а.с. 56-62 т. 1 копія Типової посадової інструкції начальника відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій відокремленого підрозділу (далі - Інструкція), яка 04.02.2019 року затверджена директором з управління персоналом [PERSON] , з якою ознайомлений [PERSON] , що підтверджується його особистим підписом. У п. 2.23 Інструкції визначено, зокрема, що начальник відділу експлуатації будівель та споруд Департаменту електричних підстанцій відокремленого підрозділу зобов`язаний дотримуватися вимог Антикорупційної програми ДП «НЕК «Укренерго». На а.с. 113-120 т. 1 копія Антикорупційної програми Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», погодженої Наглядовою радою НЕК «Укренерго» протоколом №5 від 24.04.2020 року та затвердженої виконуючим обов`язки голови правління [PERSON] від 27.05.2020 року, з якою під підпис ознайомлений позивач [PERSON] (т. 1 а.с. 121-125). Судом встановлено, що наказом №1035-к від 19.10.2020 року «Про застосування дисциплінарних стягнень» було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за порушення трудової дисципліни, невиконання посадових обов`язків та вимог Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» [PERSON] , начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС, та не нараховувати йому премію КПЕ за IV квартал 2020 р., а також не застосовувати заохочення протягом строку дії догани. Підставою зазначено висновок комісії із службового розслідування від 07.10.2020 року (т. 1 а.с. 17-19). В оскаржуваному наказі №1035-к від 19.10.2020 року вказано, що відповідно до наказу НЕК «Укренерго» від 15.09.2020 №386 «Про проведення службового розслідування» в період з 15 вересня по 5 жовтня 2020 р. проведено службове розслідування стосовно фактів, викладених у повідомленні, яке 09.07.2020 надійшло на електрону пошту Уповноваженого з реалізації Антикорупційної програми (комплаєнс) НЕК «Укренерго» Бакалова Г.В. щодо конфлікту інтересів внаслідок пов`язаності ТОВ «Енергорембудсервіс», яке є постачальником (надавачем) послуг НЕК «Укренерго», та близьких осіб начальника відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС [PERSON] та провідного інженера відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС Колонюка О.В. Результати службового розслідування оформлено висновком комісії від 07.10.2020, яким встановлено та підтверджено факт порушення начальником відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС [PERSON] вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3,4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», що виявилось в тому, що [PERSON] приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчиняв дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 рр.». У своєму висновку від 07.10.2020 року комісія з проведення службового розслідування рекомендувала керівництву НЕК «Укренерго» з метою недопущення в подальшому аналогічних зловживань, розглянути питання щодо застосування заходів дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани начальнику відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної EC Раховському К.В. Директору Південно-Західної ЕС Михайлюку Р.І. вжити невідкладних заходів щодо посилення контролю за виконанням персоналом Південно-Західної ЕС вимог Антикорупційної програми та усунити [PERSON] від ухвалення рішень щодо ТОВ «Енергорембудсервіс» з метою урегулювання конфлікту інтересів (т. 1 а.с. 44-55). Службове розслідування тривало в період з 15.09.2020 року по 05.10.2020 року, під час якого 18.09.2020 року [PERSON] надав свої письмові пояснення (т. 1 а.с. 137-140). Крім того, 13.10.2020 року [PERSON] надав свої письмові пояснення та заперечення до висновку, зокрема, щодо конфлікту інтересів внаслідок пов`язаності ТОВ «Енергорембудсервіс», яке є підрядником НЕК «Укренерго» та близьких осіб, що пов`язані з позивачем та вказував, що 31.07.2017 р. [PERSON] вийшов зі складу учасників, до цього часу ТОВ «Енергорембудсервіс» не працювало з НЕК «Укренерго». Дружина позивача являється ФОП та надає послуги багатьом компаніям, про що йому не розказує. З батьком [PERSON] спільного побуту не веде, тому про його діяльність інформацією не володіє. Отже, у ТОВ «Енергорембудсервіс» не працюють близькі особи позивача, які володіють у ньому часткою у статутному капіталі або є посадовими особами ТОВ «Енергорембудсервіс». Документів від імені ТОВ «Енергорембудсервіс» за підписами когось з його близьких осіб позивач не бачив. ТОВ «Енергорембудсервіс» позивач не виділяв серед інших підрядників, відносився однаково об`єктивно та неупереджено. Наприклад деякі торги, які відбувалися в НЕК «Укренерго» в напрямку «Будівлі та споруди», в яких приймало участь ТОВ «Енергорембудсервіс» вигравали інші учасники, які пропонували нижчу ціну (Капітальний ремонт системи опалення будівлі ЗПУ на ПС 330 кВ Тернопільська, капітальний ремонт фасаду будівлі ЗПУ на ПС 330 кВ Хмельницька та інші). Таким чином, позивач вважає, що у нього відсутній конфлікт інтересів пов`язаний з ТОВ «Енергорембудсервіс» та ним не порушувались вимоги Кодексу законів про працю та антикорупційна програма НЕК «Укренерго» (а.с. 27). Відповідно до ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Отже, статтею 233 КЗпП України визначено три випадки обчислення початку перебігу строку звернення до суду. Так, перебіг строку звернення до суду починається у разі: 1) вирішення трудового спору - з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права (тримісячний строк звернення до суду); 2) розгляду справи про звільнення - з дня вручення копії наказу про звільнення (місячний строк звернення до суду); 3) розгляду справи про звільнення - з дня видачі трудової книжки (місячний строк звернення до суду). Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що положення закону про початок перебігу строку звернення до суду в трудових спорах є відмінним від аналогічних положень ЦК України, який передбачає початок перебігу строку в тому числі і з часу коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права. По справі встановлено, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності винесено 19.10.2020 року, а з позовом про оскарження цього наказу позивач звернувся до суду 03.12.2020 року, тобто в межах тримісячного строку звернення до суду, що передбачено ст. 233 КЗпП України. Як вбачається з оскаржуваного наказу, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало порушення начальником відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС [PERSON] вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3,4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», що виявилось в тому, що [PERSON] приховав та не повідомив інформацію про наявність у нього конфлікту інтересів, а також вчиняв дії та приймав рішення в умовах конфлікту інтересів, спрямовані на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 рр.». Зокрема, у п.п. 3, 4 пункту 5.2 Антикорупційної програми визначено, що працівники НЕК «Укренерго» зобов`язані невідкладно інформувати Уповноваженого, керівника НЕК «Укренерго» про випадки порушення вимог Антикорупційної програми (або про випадки підбурювання до таких дій), вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень іншими працівниками НЕК «Укренерго» або іншими фізичними та юридичними особами, з якими НЕК «Укренерго» перебуває або планує перебувати у ділових відносинах; невідкладно інформувати в порядку, визначеному Антикорупційною програмою, про виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів. Згідно із п. 11.2 Антикорупційної програми конфліктом інтересів є: - робота за сумісництвом в компанії, яка є або планує стати контрагентом НЕК «Укренерго» або провадить діяльність з виробництва та/або постачання електричної енергії, а також будь-яка інша робота за сумісництвом, якщо вона заважає виконанню функціональних обов`язків в НЕК «Укренерго» (наприклад, здійснюється у робочий час або іншим чином впливає на результативність роботи працівника в НЕК «Укренерго»); - проведення переговорів, погодження або укладення договорів від імені НЕК «Укренерго» з контрагентом, в якому співробітник або його близька особа володіє часткою в статутному капіталі або є посадовою особою; - пряме підпорядкування близьких осіб один одному або прийняття будь-якого управлінського рішення відносно близької особи; - просування близьких осіб, друзів, знайомих, зокрема неформальне прохання до співробітників НЕК «Укренерго» з приводу працевлаштування вказаних осіб; - прийняття рішень щодо попереднього роботодавця, який є або планує стати контрагентом НЕК «Укренерго»; - володіння часткою в статутному капіталі в будь-якому підприємстві, що є діловим партнером або контрагентом НЕК «Укренерго»; - неформальні відносини з державними службовцями, які мають повноваження впливати на діяльність НЕК «Укренерго». Конфліктом інтересів можуть бути й інші ситуації, при яких виникає суперечність між приватним інтересом співробітника НЕК «Укренерго» та його службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає або може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Згідно із п. 11.3 Антикорупційної програми працівники НЕК «Укренерго» зобов`язані не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, письмово повідомляти про це Уповноваженого та свого безпосереднього керівника шляхом заповнення форми, наведеної у Додатку 3 до цієї Антикорупційної програми. У випадку виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів у Уповноваженого, він письмово повідомляє про це керівника НЕК «Укренерго». У випадку виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів у члена правління, він письмово повідомляє про це Уповноваженого та Наглядову раду. Встановлено, що згідно оскаржуваного наказу позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення [PERSON] вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3,4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго», тому суд перевіряє обставини і факти порушення позивачем вказаних конкретних вимог. Відповідно до наявних у справі матеріалів, з жовтня 2017 року засновниками ТОВ «Енергорембудсервіс» (код ЄДРПОУ 41370352) є [PERSON] (розмір внеску 30% статутного капіталу) і [PERSON] (розмір внеску 70% статутного капіталу), з 10.12.2018 року керівник [PERSON] (т. 1 а.с. 85-89). Отже, за період з 2018-2020 р.р. близькі родичі, батьки позивача [PERSON] не володіли часткою в статутному капіталі і не є посадовими особами (керівниками) в ТОВ «Енергорембудсервіс». Відповідач не надав суду будь-яких належних доказів в доведеність обставин конфлікту інтересів позивача [PERSON] згідно п. 11.1, 11.2 Антикорупційної програми, зокрема, проведення ним переговорів, погодження або укладення договорів від імені НЕК «Укренерго» з контрагентом ТОВ «Енергорембудсервіс», в якому його близькі особи володіють часткою в статутному капіталі або є посадовою особою. Крім того, відповідач не надав суду належних доказів, що дружина позивача [PERSON] в період з 2018-2020 р.р. володіла часткою в статутному капіталі, була посадовою особою (керівником) в ТОВ «Енергорембудсервіс», що вона як посадова особа підписувала договори від імені ТОВ «Енергорембудсервіс» з НЕК «Укренерго». Відповідач не надав суду належних доказів, що в період з 2018-2020 р.р. договори укладені між НЕК «Укренерго» та ТОВ «Енергорембудсервіс» підписувалися з боку ТОВ «Енергорембудсервіс» близькими родичами, батьками, дружиною позивача [PERSON] . Враховуючи викладене вище, проаналізувавши зміст наказу №1035-к від 19.10.2020 року «Про застосування дисциплінарних стягнень» щодо [PERSON] та надані сторонами докази, вимоги посадової інструкції, Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» суд встановив недоведеність роботодавцем факту порушення начальником відділу експлуатації будівель та споруд Південно-Західної ЕС [PERSON] вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3,4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» щодо приховування та не повідомлення [PERSON] інформації про наявність у нього конфлікту інтересів, а також щодо вчинення дій та прийняття рішень [PERSON] в умовах конфлікту інтересів, спрямованих на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 рр.». Крім того, в оскаржуваному наказі №1035-к від 19.10.2020 року не зазначено, коли мало місце (число, місяць, рік) і в чому конкретно полягає порушення позивачем, а лише зазначено 2018, 2019 та 2020 роки, що має суттєве значення. Отже, зазначений в оскаржуваному наказі факт порушень з боку [PERSON] трудової дисципліни відповідачем достеменно не встановлений та не доведений належними і допустимими доказами. Суд не бере до уваги наданий відповідачем акт №47-П/Л від 11.05.2019 року, складений Департаментом ДАБІ у Вінницькій області за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ «Енергорембудсервіс» вимог законодавства у сфері провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з середніми та значними наслідками (т. 1 а.с. 63-70), який підписаний на підставі довіреності ТОВ «Енергорембудсервіс» від 06.05.2019 року [PERSON] дружиною позивача, оскільки цей акт перевірки контролюючого органу в сфері державного архітектурного нагляду ТОВ «Енергорембудсервіс» не підтверджує укладення конкретного договору між НЕК «Укренерго» і ТОВ «Енергорембудсервіс», де посадовою особою, підписантом була [PERSON] . Також суд не бере до уваги надані відповідачем копії локальних кошторисів, довідки про вартість виконаних будівельних робіт, тендерну документацію на закупівлю послуг, допорогову закупівлю, проект виконання робіт (т. 1 а.с. 71-81, 93-112), оскільки ці документи не підписані близькими родичами, батьками чи дружиною позивача як посадовою особою чи керівником ТОВ «Енергорембудсервіс» і не свідчать про порушення позивачем вимог пункту 2.23 посадової інструкції, пункту 11.1 та підпункту 3,4 пункту 5.2 Антикорупційної програми НЕК «Укренерго» щодо приховування та не повідомлення [PERSON] інформації про наявність у нього конфлікту інтересів, а також щодо вчинення дій та прийняття рішень [PERSON] в умовах конфлікту інтересів, спрямованих на укладення та виконання НЕК «Укренерго» правочинів з ТОВ «Енергорембудсервіс» у 2018, 2019 та 2020 рр.». Варте уваги і те, що тендерна документація на закупівлю послуг, допорогова закупівля, проект виконання робіт взагалі ніким не підписані. Крім того, в заперечення позовних вимог відповідач посилався на електронну переписку дружини позивача [PERSON] із працівниками НЕК «Укренерго» Дороховою, [PERSON] (т. 1 а.с. 82, 84). Проаналізувавши вказані електронні докази відповідача, суд вважає, що долучені роздруківки електронної переписки дружини позивача [PERSON] із працівниками НЕК «Укренерго» Дороховою, [PERSON] без електронних підписів учасників листування не можуть бути використанні як доказ у справі у зв`язку з їх невідповідністю вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оскільки з цих роздруківок неможливо ідентифікувати сторін листування та зміст таких документів не захищений від внесення правок та викривлення. В розумінні ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Відповідно до частин першої, другої статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, яка використовується для ідентифікації автора та/або підписування електронного документа іншим суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершує створення електронного документа. Такий висновок суду узгоджується із висновками Верховного Суду у постановах від 11 червня 2019 року у справі №904/2882/18 та від 24 вересня 2019 року у справі №922/1151/18. Таким чином, суд вважає, що відповідачем під час прийняття оскаржуваного рішення про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани не були дотримані вимоги статті 149 КЗпП України, не встановлено всіх фактичних обставин, не доведено вину [PERSON] у вчиненні ним дисциплінарного проступку, а також причинного зв`язку між наслідками правопорушення та діями працівника. На підставі досліджених доказів та вимог чинного трудового законодавства, суд дійшов висновку, що наказ №1035-к від 19.10.2020 року «Про застосування дисциплінарних стягнень» щодо [PERSON] є незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки матеріали справи свідчать про недотримання відповідачем при його виданні вимог ст. 149 КЗпП України, зокрема, дисциплінарне стягнення відносно [PERSON] накладено відповідачем із порушенням вимог трудового законодавства та за відсутності у його діях складу дисциплінарного проступку, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани відбулося без законної підстави, оскільки в наказі відсутні відомості про конкретизацію винних дій особи, яка притягується до відповідальності із посиланням на об`єктивний склад правопорушення, тому заявлені вимоги позивача про визнання незаконним та скасування наказу №1035-к від 19.10.2020 року «Про застосування дисциплінарних стягнень» щодо [PERSON] знайшли своє повне підтвердження, є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають до задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У цій справі позовні вимоги задоволено. Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Зокрема, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Тому відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача 840,80 грн. понесеного судового збору. Представник позивача просив суд також стягнути з відповідача на користь позивача 10000 грн. сплачених адвокату за надання правничої допомоги в суді у цій справі. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно із ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Інтереси позивача [PERSON] у цій справі у Вінницькому міському суді Вінницької області представляв адвокат Верещак В.М. згідно ордера адвоката серії АМ №1006449 та договору про надання правової (правничої) допомоги від 19.11.2020 року (т. 1 а.с. 143). Відповідно до попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат стороною позивача було заявлено 8850,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу. Як вбачається з Акту прийому-передачі виконаних робіт від 01.06.2021 року за договором про надання правової (правничої) допомоги від 19.11.2020 року на суму 13700,00 грн., розрахункової квитанції №20-11/20 від 20.11.2020 року на суму 4500,00 грн., розрахункової квитанції №21-11/20 від 21.11.2020 року на суму 5500,00 грн., позивачем було сплачено адвокату Верещаку В.М. за надання правничої допомоги 10000 грн. При визначенні суми відшкодування витрат на правову допомогу адвоката у цій справі суд виходить з критерію реальності адвокатських витрат, а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Зважаючи на заяву відповідача про зменшення розміру судових витрат, враховуючи предмет і зміст позовних вимог; складність справи; час, витрачений адвокатом Верещаком В.М. на виконання відповідних робіт щодо надання правової допомоги позивачу; обсягу наданих адвокатом послуг; заявлену до відшкодування суму витрат на правову допомогу в розмірі 10000 грн., яка перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку (8850 грн.), суд вважає неспівмірним та завищеним розмір витрат позивача на оплату правничої допомоги у цій справі, тому вважає, що необхідно стягнути з відповідача на користь позивача 5000 грн. у відшкодування витрат на правову допомогу, що відповідає\~вимогам ч.\~4\~ст.\~137\~ЦПК України.В задоволенні решти суми витрат на правову допомогу адвоката - відмовити.

Outcome: approved