Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-05 00:00:00

В жовтні 2016 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до Структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» (далі по тексту - відповідач 1), Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі по тексту - відповідач 2), відповідно до якого просив скасувати та визнати протиправним рішення відповідача 1 від 28.09.2016, яке оформлене протоколом № 2066. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 02.11.2005 між позивачем та відповідачем 1 укладено договір на постачання електричної енергії. 01.09.2016 представниками відповідача 1 в приміщення за адресою: [ADDRESS] та належить позивачу на праві власності, складено Акт про порушення № 42873, відповідно до якого було виявлено явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників - вплив на лічильник № 0474311 електричної енергії постійним магнітом, пошкоджено пломбувальний матеріал, відсутня пломба Київенерго та захисний екран. Позивач не погодився із зазначеними порушеннями та зазначив в Акті, що прийняв приміщення без захисного екрану. 01.09.2016 лічильник відповідачем 1 було направлено на експертизу, якою встановлено, що візуальних ознак втручання не виявлено, метрологічні параметри відповідають класу точності, термічне пошкодження клемної колодки, лічильник непридатний до подальшої експлуатації. В подальшому відповідачем 1 було прийнято рішення про сплату позивачем недорахованої електроенергії в розмірі 20 751, 46 грн., з яким позивач не погодився. 28.09.2016 відповідачем 1 було проведено засідання комісії щодо розгляду Акту про порушення № 42873 від 01.09.2016, за результатами якого було прийняте рішення, оформлене протоколом № 2066. Вказаним рішенням вирішено провести нарахування згідно з п. 2.5 та за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, потужність 8, 75 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., 7 днів на тиждень, кВ 05, період нарахування з 25.04.2016 (з дати останнього контрольного огляду засобу обліку) по 01.09.2016, до сплати - 20 751, 46 грн. Позивач не був присутнім на вказаному засіданні комісії, не міг надати відповідні пояснення, просив повторно розглянути спірний Акт. 06.10.2016 відповідачем 1 повторного проведено засідання комісії, за результати якого прийнято рішення, яке оформлене протоколом № 2124 та відповідно до якого встановлено, що нарахування за Актом про порушення проведено вірно, підстав для зміни нарахувань немає, встановивши тим самим вину позивача за порушення зобов'язання. Позивач вважає рішення комісії відповідача 1 від 28.09.2016 підлягає скасуванню, обґрунтування в ньому є незаконними та надуманими, не взято до уваги висновок експертизи про те, що візуальні ознаки втручання на лічильнику відсутні. У зв'язку з вище викладеним, позивач звернувся до суду із вказаним позовом за захистом своїх прав. В судовому засіданні позивач, представник позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити з викладених у позові підстав. Представник відповідача 1, 2 в судовому засіданні заперечував проти позову, просив відмовити в його задоволенні, з тих підстав, що позов є безпідставним та необґрунтованим, що позивачем дійсно було допущено порушення під час експлуатації лічильника електроенергії, які зафіксовано відповідним Актом про порушення від 01.09.2016, складеним у відповідності до чинного законодавства. Вказаний Акт був підписаний і позивачем. Позивач також скористався своїм правом та надав відповідні заперечення та пояснення до Акту. На відповідне засідання позивач не з'явився, проте був повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення засідання комісії. Комісія має право провести розрахунок вартості та обсягу електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ за будь-яким порушенням, вказаним в Акті про порушення від 01.09.2016, що і було зроблено комісією, а саме проведено розрахунок на підставі порушення, а саме відсутність пломби ПАТ «Київенерго» на захисному екрані. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункового засобу обліку електричної енергії та пломб несе споживач. Тому рішення комісії є законним та обґрунтованим. Працівниками відповідача 1, 2 було дотримано всіх вимог чинного законодавства, під час складання Акту, на підставі якого було прийняте оскаржуване рішення комісії. Тому, з врахуванням наведеного представник відповідачів просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали вказаної цивільної справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст.11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом (положення частини другої вказаної статті). Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Як вбачаться з матеріалів справи, 02.11.2005 між позивачем та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» укладено Договір про постачання електричної енергії № 60174 (далі по тексту - Договір) (а.с. 7-14). Відповідно до умов вказаного Договору, Постачальник (відповідач 1) постачає електричну енергію Споживачу, а Споживач оплачує Постачальнику електричної енергії її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та Додатками до Договору, що є його невід'ємними частинами (п. 1 Договору). Згідно п. 3.31 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ 31.07.96 № 28 з подальшими змінами та доповненнями (далі по тексту - ПКЕЕ), розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку Актом 1745 про пломбування засобів обліку від 17.12.2014, зафіксовано, що пломбування проведене у позивача за адресою: [ADDRESS] в на підставі відповідно Завдання № 1745 на виконання робіт з приладами обліку в електроустановках напругою до 1000 В за умови відсутності оперативного персоналу у споживача, пломби Держспоживстандарту: заводський № лічильника 0474374, тип лічильника НІК2301АП2, пломбувальний матеріал: свинець 1, свинець 1, пластик 1 шт. Пломби відповідача, які були встановлені раніше на: клемну кришку лічильника електроенергії № 0474374 (пломба № 73302334), кріплення кожуха лічильника № 0474374 (вхідний контроль) - пломба № 52578510, на ввідний комутаційний пристрій (до обліку) наявна пломба 118890553. Відповідно до вказаного Акту, була встановлена пломба № С19334602 на захисний екран. Акт засвідчено підписами представників відповідача та представника споживача [PERSON] Згідно ч. 2-5 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії . Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3 Правил). За умовами Договору, Споживач сплачує Постачальнику електричної енергії вартість електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання (згідно з методикою, затвердженою НКРЕ), у разі таких дій Споживача, зокрема: пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб із засобів обліку, за інших умов, визначених методичними рекомендаціями НКРЕ (пп. 4.2.4. Договору). Відповідно до пп. 4.2.5. Договору, споживач не несе відповідальності перед Постачальником електричної енергії відповідно до вимог пунктів 4.2.2.-4.2.4. Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника електричної енергії або внаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин). Положеннями ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», визначено, що правопорушенням в електроенергетиці є , зокрема, пошкодження приладів обліку та порушення правил користування енергією . Як вбачається з матеріалів справи, 01.09.2016 ПАТ «Київенерго» СВП «Київські електричні мережі» складено Акт про порушення № 42873, яким зафіксовано порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 6.40, п. 10.2 ПКЕЕ, п. 7.6 ПКЕЕ, а саме: наявні явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників - вплив на лічильник електричної енергії постійним магнітом. Порушення зафіксовано індикатором впливу постійного магнітного поля; на корпусі електролічильника в районі лічильного механізму мають місце характерні пошкодження корпусу лічильника (подряпини); пошкоджено пломбувальний матеріал пломби вхідного контролю № 52578510; відсутня пломба Київенерго № С19334602 на захисному екрані, відсутній захисний екран. З Акту також вбачається, що прилад обліку знятий, укладений у пакет, пакет опломбований пломбою № В00025077, вилучений відповідачем 1, замінений при перевірці. Крім того, в Акті також зазначена і дата засідання комісії постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення - 28.09.2016 за адресою: вул. Мельникова, 31, к. 505, о 13.00. Акт підписаний представниками відповідача 1 та позивачем. Позивач зазначив в самому Акті, що з ним не згоден, прийняв приміщення без захисного екрану, з приводу лічильника не згоден (а.с. 15-16). Також в цей же день було складено Акт про усунення порушення ПКЕЕ(ПКЕЕН), яким зафіксовано, що для усунення порушення виконано заходи: лічильник споживача знято на експертизу, встановлено новий (власність ПАТ «Київенерго»). Акт підписаний сторонами, в тому числі і позивачем (а.с. 17). Додатково складений Акт про невідповідність розрахункового засобу обліку метрологічним характеристикам, вимогам ПУЕ та ПКЕЕ від 01.09.2016 (а.с. 18) та Акт технічної перевірки та/або опломбування засобів обліку електричної енергії до 1000 В (а.с. 20-21). Обидва Акти стосуються встановлення нового лічильника та його опломбування. Акти підписані сторонами. Крім того, 01.09.2016 було складено Акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії, згідно з яким знятий лічильник було направлено на експертизу в ЦЕО, оскільки відповідачами було висловлено сумнів у правильності роботи лічильника типу НІК2301 АП2 № 0474374 з причин впливання магнітом (а.с. 22). Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] пояснили, що були присутні при проведенні працівниками відповідача вказаної перевірки електролічильника, точної дати, коли проводилась вказана перевірка, назвати не змогли, пояснили, що лічильник був закритий, а працівниками відповідача було складено Акт про порушення. 20.09.2016 комісія СВП «Київські електричні мережі» в присутності позивача провела експертизу лічильника заводський № 0474374 типу НІК2301АП2, який знятий при складанні Акту про порушення від 01.09.2016 № 42873, за результатами якої було складено Акт № 1414 проведення експертизи лічильників електроенергії (а.с. 23). Результат зовнішнього огляду: упаковка лічильника, пломба В00025077 не пошкоджена, пломби лічильника - не пошкоджені. Висновки, зафіксовані Актом: вказаний лічильник визнано непридатним до подальшої експлуатації. Наявність втручання в роботу лічильника - візуальних ознак втручання не виявлено. Метрологічні параметри відповідають класу точності, наявне термічне пошкодження клемної колодки. Згідно Акту технічного огляду приладу обліку електричної енергії, комісією проведено технічний огляд електролічильника типу № НІК2301АП2 №0474374, за результатами огляду в Акті зафіксовано наступне: корпус - термічне пошкодження клемної колодки, пломби повірки: мате лева 1 шт. - не пошкоджена, пломби виробника - металева 1 шт., пластикова № 0004119 1 шт. - не пошкоджена, пломба енергопостачальника № 52578510 - не пошкоджена, візуальних ознак втручання в роботу приладу обліку не виявлено. Як вбачається з вказаного Акту, встановлена 17.12.2014 працівниками пломба на захисному екрані не оглядалась, оскільки відповідно до Акту від 01.09.2016 - була відсутня. Відповідно до п. 4.4. Договору, у разі виявлення однією із сторін Договору порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній Акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін Договору в двох примірниках. Сторона, дій або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Положеннями п. 6.41 Правил визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. Як вбачається з матеріалів справи, представниками відповідача було дотримано вище зазначених вимог ПКЕЕ щодо виявлення та фіксації порушення Правил. Позивач був повідомлений про проведення засідання комісії належним чином. 28.09.2016 відбулось засідання комісії по розгляду акта про порушення № 42873 від 01.09.2016, на якому було розглянуто вище вказаний Акт про порушення з метою визначення правомірності складання Акту та обсягу вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, яка підлягає оплаті споживачем. На вказаному засіданні позивач не був присутній. Положеннями п. 6.42. Правил визначено порядок розгляду актів про порушення, а саме на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку. Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов'язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії. На засіданні комісії від 28.09.2016 встановлено, що позивач порушив ПКЕЕ, а саме: виявлені ознаки втручання в параметри розрахункового обліку з метою зміни його показників - наявні явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників - вплив на лічильник електричної енергії постійним магнітом. Порушення зафіксовано індикатором впливу постійного магнітного поля; на корпусі електролічильника в районі лічильного механізму мають місце характерні пошкодження корпусу лічильника (подряпини); пошкоджено пломбувальний матеріал пломби вхідного контролю № 52578510; відсутня пломба Київенерго № С19334602 на захисному екрані, відсутній захисний екран. Лічильник направлено на експертизу. Дата останнього контрольного огляду, що передувала складанню акту - 25.04.2016, дозволена потужність згідно з договором 8, 75 кВт, дата усунення порушення - 01.09.2016. Серед інших документів, комісією також було розглянуто і копію акта проведення ЦЕО експертизи лічильника від 20.09.2016 № 1414 на 1 арк. в 1 прим. При цьому, в судовому засіданні представник відповідача підтвердив ту обставину, що було встановлено лише одне порушення, а саме - відсутність захисного екрану та пломби, встановленої на ньому. Відповідно до п. 10.2 Правил, споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно п. 6.40 Правил, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656. Підпунктом 2 пункту 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 № 562 (далі по тексту - Методика) визначено, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення, зокрема такого порушення ПКЕЕ: пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів. На засіданні комісії від 28.09.2016 відповідачем прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 2.5 та за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, потужність 8, 75 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., 7 днів на тиждень, Кв.0,5, період нарахування з 25.04.2016 (з дати останнього контрольного огляду засобу обліку) по 01.09.2016. Всього до сплати за недораховану електроенергію 20 751, 46 грн. Вказане рішення комісії було зафіксовано в Протоколі № 2066 від 28.09.2016 (а.с. 25-26). Враховуючи вище наведене, а також ту обставину, що комісією було встановлено порушення ПКЕЕ, а саме відсутність пломби встановленої раніше пломби на захисному екрані, комісія правомірно винесла рішення, яким здійснила нарахування відповідно до п. 2.1., 2.5. та за формулою 2.4 Методики. При цьому, судом встановлено, що комісією взято до уваги Акт про проведення експертизи від 20.09.2016. 29.09.2016 позивач звернувся із заявою про перегляд вказаного рішення. 06.10.2016 відбулось засідання комісії за участю позивача, на якому було повторно розглянуто Акт про порушення від 01.09.2016 № 42873 та вирішено залишити рішення комісії від 28.09.2016 без змін, не встановлено підстав для зміни нарахувань. Вказане рішення комісії зафіксовано Протоколом № 2124 від 06.10.2016. Враховуючи вище викладене, у відповідача були наявні підстави залишити рішення комісії від 28.09.2016 без змін, оскільки вказаним рішенням як зазначалось вище, було встановлено відповідні порушення ПКЕЕ, які послугували здійсненню нарахувань у відповідності до Методики. Відповідно до положень ч. 3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України, засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Враховуючи вище наведене, а також ту обставину, що позивачем не доведено наявності підстав для визнання протиправним та скасування рішення відповідача 1 від 28.09.2016, яке було оформлене протоколом № 2066, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed