Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-30 00:00:00

В грудні 2016 року позивач звернувся до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON], [PERSON] відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, Новокодакського відділення поліції Дніпровського відділу поліції [PERSON] управління Національної поліції в Дніпропетровській області, про зняття майна з-під арешту. . Свої позовні вимоги позивач мотивував тим, що 29.03.2007 року між ЗАТ «ОТП Банк», правонаступником якого за всіма правами та обов'язками є АТ «ОТП Банк», був укладений Кредитний договір № CLN-301/118/2007. В забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором № CLN-301/118/, між Позичальником та Банком були укладено договір іпотеки, зокрема: №PCL- 301/080/2007, відповідно до якого Позичальником було передано в іпотеку нерухоме майно, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. \~ \~ Представник позивача зазначив, що між ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та [PERSON] існує домовленість про можливий добровільний продаж предмета іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитною заборгованістю. Але добровільний продаж предмета іпотеки в рахунок погашення заборгованості не можливий у звязку з тим, що на вказану квартиру наклдено наступні арешти: Арешт, накладений 17.08.2009 року постановою б/н, [PERSON] відділу\~ державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, реєстраційний номер обтяження № 8973024, на нерухоме майно:\~ квартиру за адресою: [ADDRESS], ідентифікаційний номер [NUMBER]. Арешт, накладений 07.12.2009 року постановою про накладення арешту на власність, б/н, ст. слідчого СВ Ленінського районного відділу\~ ДМУ МУМВС України в Дніпропетровській області ст.лейтенанта міліції [PERSON], реєстраційний номер обтяження № 9341575, на нерухоме майно: квартиру за адресою: [ADDRESS], ідентифікаційний номер [NUMBER]. Позивач вважає, що арешт та заборона на відчуження майна, що перебуває у нього в іпотеці порушують його право на звернення стягнення на предмет іпотеки з метою погашення заборгованості за Кредитними договором. З огляду на наведене та посилаючись на норми закону, позивач просив суд: звільнити з-під арешту, накладеного , накладений 17.08.2009 року постановою б/н, [PERSON] відділу\~ державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, реєстраційний номер обтяження № 8973024, на нерухоме майно:\~ квартиру за адресою: [ADDRESS], ідентифікаційний номер [NUMBER];\~ звільнити з-під арешту, накладеного 07.12.2009 року постановою про накладення арешту на власність, б/н, ст. слідчого СВ Ленінського районного відділу\~ ДМУ МУМВС України в Дніпропетровській області ст.лейтенанта міліції [PERSON], реєстраційний номер обтяження № 9341575, на нерухоме майно: квартиру за адресою: [ADDRESS], ідентифікаційний номер [NUMBER]. Представник позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та з викладених у позовній заяві обставин і підстав просили позов задовольнити. Від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про розгляд справи без його участі. Представник відповідача [PERSON] відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції в судове засідання не з'явився, завчасно наділсав заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача [PERSON] управління Національної поліції в Дніпропетровській області в судове засідання не з'явився, про час, дату ті місце судового засідання повідомлявся належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, розглянувши надані ними докази, які мають юридичне значення, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. \~ Суд, на виконання вимог ч.4\~ст.10 ЦПК України, забезпечив сторонам змагальність процесу, створив їм відповідні умови для реалізації своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов'язків, попередив про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, проте останні, відповідно до ч.2 ст.11\~та ч.3 ст.27 ЦПК України, скористались на власний розсуд своїми правами щодо предмету спору. Положенням ч.1\~ст.11 ЦПК України\~визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що 29.03.2007 року між ЗАТ «ОТП Банк», правонаступником якого за всіма правами та обов'язками є АТ «ОТП Банк», був укладений Кредитний договір № CLN-301/118/2007. В забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором № CLN-301/118/, між Позичальником та Банком були укладено договір іпотеки, зокрема: №PCL- 301/080/2007, відповідно до якого Позичальником було передано в іпотеку нерухоме майно, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Також встановлено, що 17.08.2009 року, [PERSON] відділом\~ державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції накладений\~ арешт постановою б/н,\~ реєстраційний номер обтяження № 8973024, на нерухоме майно:\~ квартиру за адресою: [ADDRESS], ідентифікаційний номер [NUMBER]. Встановлено, що 07.12.2009 року, слідчим СВ Ленінського районного відділу\~ ДМУ МУМВС України в Дніпропетровській області ст.лейтенантом міліції [PERSON]О накладений\~ арешт постановою б/н,\~ реєстраційний номер обтяження № 8973024, на нерухоме майно:\~ квартиру за адресою: [ADDRESS], ідентифікаційний номер [NUMBER]. Відповідно до п.2, ч. 1,\~ст. 1 Закону України «Про іпотеку»\~встановлено, що іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому\~Законом України «Про іпотеку». У відповідності до положень\~ст. 3 Закону України «Про іпотеку»\~пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. Дана позиція також викладена в\~ст.. 12 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень». Відповідно до ч. 1\~ст. 32 Закону України «Про виконавче провадження», звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Частиною 1\~ст.54 цього Закону\~встановлено, що звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя. За нормами ч.3 ст.54 Закону, для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернене у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателя. За правилами, запровадженими ст.\~1050\~та ч. 2 ст.\~1054 ЦК України, на позичальника покладається обов'язок повертати кредит та сплачувати проценти у розмірі та на умовах, встановлених договором. Відповідно до\~ст. 589 ЦК України, у разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов'язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв'язку із пред'явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором. \~\~\~\~ Частина 4\~ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження»\~вказує, що про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які є не заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз`яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставного майна. Згідно з п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 серпня 1996 року (з наступними змінами) «Про судову практику в справах про виключення майна з акту опису», за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису (звільнення з-під арешту), розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним. Пунктом 2.1 Положення про Єдиний реєстр заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, затверджений\~наказом Міністерства юстиції України від 09.06.1999 року № 31/5\~передбачено внесення до Реєстру заборон відомостей про накладення (зняття) заборони та арештів на об'єкти нерухомого майна на підставі заяв про реєстрацію (вилучення) обтяження об'єкта нерухомого майна, що подаються, зокрема, судами (крім третейський судів) і слідчими органами у зв'язку з накладенням ними арешту на об'єкти нерухомого майна (звільнення з-під арешту). На цей час зобов'язання за кредитними договорами Позичальником не виконуються, кредит не погашено. Позивач за погодженням з Позичальником має намір скористатись своїм правом на реалізацію предметів іпотеки у позасудовому порядку. Проте, внаслідок арештів Державної виконавчої служби Позивач позбавлений можливості реалізувати своє право іпотекодержателя відносно продажу іпотечного майна з метою погашення заборгованості за кредитними договорами. Розділом 5 Закону України «Про іпотеку»\~передбачено виключний перелік способів задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки. Відповідно до ч. 1\~ст. 15 ЦПК України\~суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Таким чином, в силу укладених між позивачем та третьою особою [PERSON] договорів іпотеки та зареєстрованого на підставі цих договорів обтяження, позивач має пріоритетне право звернення стягнення на предмет іпотеки, в тому числі і в позасудовому порядку, перед іншими кредиторами позичальника, так як норми цивільного законодавства та законодавства щодо предмету іпотеки мають приюдиційну правову норму та позицію, перед виконавчим правом державного службовця. Задоволення вказаних позовних вимог жодним чином не порушить права та законні інтереси як відповідача так і третіх осіб, так як з-під арешту буде знято лише нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, а не все майно, яке належить [PERSON] на праві власності. З урахуванням наведеного, на підставі ст..ст.\~10,11,60,61,88,114,212-215,218 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved