Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-10 00:00:00

В грудні 2017 року [PERSON], [PERSON] звернулись до Печерського районного суду м. Києва із вищевказаним позовом до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва «Липкижитлосервіс», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позову позивачі зазначають, що у червні 2016 року мешканцями квартири [ADDRESS] відбулось затоплення їх квартири № 75 розташованої у вказаному будинку на два поверхи нижче. Внаслідок залиття квартири позивачам було завдано майнову шкоду. За наведених обставин [PERSON], [PERSON] просять задовольнити позов, в заявлений ними спосіб. В судовому засіданні позивачі позов з викладених у ньому підстав підтримали, просили задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні визнав позовні вимоги в частині завдання матеріальної шкоди, просив позов задовольнити частково в межах 10 000 грн. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про місце, день і час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. (а.с. 190 ). Відповідно до п.1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За наведених обставин, враховуючи думку учасників, що беруть участь у справі, суд, приходить до висновку про розгляд справи у відсутність інших учасників на підставі наявних в ній даних. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками кв. [ADDRESS] . 26.06.2016 року у квартирі [ADDRESS] сталося залиття з вище розташованої квартири № 83 у вказаному будинку, що підтверджується актом про залиття від 29.06.2016 (а. с. 10-11). Як вбачається з вищевказаного Акту від 29.06.2016, у приміщенні коридору, у ванній кімнаті, у житловій кімнаті квартири позивачів спостерігаються сліди залиття, на стелі і на стінах по всій площі відшарування шпалер, на підлозі деформація та здуття паркету. Заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2017 року встановлено факт залиття квартири [PERSON], [PERSON] до [PERSON], та задоволено позовні вимоги. Рішенням Апеляційного районного суду м. Києва від 22.11.2017 року заочне рішення Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2017 року частині стягнення з відповідачки [PERSON] було скасовано, та ухвалено нове рішення, яким стягнуто 24 907 грн. 75 коп. матеріальної шкоди та 591, 58 грн. судового збору на кожного позивача. Крім того, рішенням Апеляційного районного суду м. Києва від 22.11.2017 року встановлено наявність другого співвласника квартири № 83 [PERSON]. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода , завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Належних та допустимих доказів, в розумінні ст.ст. 77, 78 ЦПК України, відповідачами не надано. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що вимога [PERSON], [PERSON] до [PERSON] про стягнення 24 907 грн. 75 коп. матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири є обґрунтованою, доведеною та такою, що підлягає задоволенню. Щодо позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди з [PERSON], слід зазначити наступне. За приписами ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до роз'яснень, викладених у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 із змінами і доповненнями, «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. З урахуванням вищевикладеного, позовні вимоги [PERSON], [PERSON] про стягнення з [PERSON] моральної шкоди підлягають задоволенню в розмірі 5 000 грн. 00 коп., оскільки рішенням суду від та 22.11.2017 встановлено, що внаслідок залиття квартири, позивачам завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та хвилюваннях з приводу пошкодження майна. Враховуючи, що позов підлягає задоволенню, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню 2880 грн. 00 коп. витрат з оплати судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: approved