Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-23 00:00:00

Виконуючий обовязки керівника Маріупольської місцевої прокуратури № 1 звернувся до суду із позовом в інтересах держави в особі Маріупольської міської ради до [PERSON], про відшкодування шкоди, завданої незаконним виловом риби. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 24.10.2016 року на річці Кальміус на Лівобережному районі м. Маріуполя [PERSON] здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову «павуком» та виловив рибу «пелінгас» у кількості 6 одиниць, загальною масою 2 кг, чим спричинив шкоду рибному господарству України на суму 4\~080 грн. Розрахунок шкоди зроблено на підставі Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Постановою Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 14.12.2016 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. з конфіскацією знаряддя лову. Однак, судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно [PERSON] питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено. Дотепер шкоду, заподіяну внаслідок незаконного рибного промислу [PERSON] не відшкодовано. Просив стягнути з відповідача на користь Маріупольської міської ради шкоду, завдану внаслідок незаконного вилову риби в сумі 4 080 грн., перерахувавши їх на рахунок міського бюджету м. Маріуполя, а також стягнути з [PERSON] на користь прокуратури Донецької області судовий збір у розмірі 1600 грн., сплачений при поданні позову. Представник позивача до суду не зявився, надавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, у разі відсутності у судовому засіданні відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи Відповідач в судове засідання не зявився з невідомих суду причин, про день та час слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Причину неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутністю суду не надав. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача та ухвалити заочне рішення відповідно до ст. 224 ЦПК України, оскільки позивач не заперечував проти заочного розгляду справи. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. В силу ч. 2\~ст. 45 ЦПК України\~з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно з чинною редакцією\~Закону України «Про прокуратуру», у системі прокуратури України діють місцеві прокуратури, на підставі чого даний позов предявлено Маріупольською місцевою прокуратурою № 1. Судом встановлено, що постановою Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 14.12.2016 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. з конфіскацією знаряддя лову, який 24.10.2016 р. на річці Кальміус в Лівобережному районі м. Маріуполя здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову «павуком» та виловив рибу «пелінгас» у кількості 6 одиниць, загальною масою 2 кг, чим спричинив шкоду рибному господарству України на суму 4\~080 грн. Факт незаконного лову риби громадянином [PERSON] підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №006419/006420 від 24.10.2016 року, складений провідним державним інспектором МТВ Азоврибохорони [PERSON], розрахунком матеріального розміру шкоди, завданої внаслідок незаконного рибного промислу, поясненнями самого правопорушника, викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення №006419/006420 від 24.10.2016, описом вилучених у [PERSON] знарядь лову та риби. Згідно такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів біоресурсів у рибогосподарських водних обєктах України, затвердженої\~Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209, розмір шкоди, спричиненої діями [PERSON] становить 4080 гривень (6х680). Відповідно до ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Частиною другою статті 10 вказаного закону передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов'язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ч.2 та ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно із\~ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ч. 1\~ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~порушення вимог цього\~Закону\~тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно до закону. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції, зокрема, забезпечують реалізацію екологічної політики України, екологічних прав громадян, здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. На підставі ст.ст.47,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається з повідомлень Маріупольського територіального відділу Азоврибоохорони факт незаконного добування обєктів тваринного світу [PERSON] мав місце на території Маріупольської міської ради Донецької області. Таким чином, судом встановлено, що діями [PERSON], що виразились у незаконному вилові риби, Маріупольській міській раді Донецької області, яка є розпорядником коштів місцевого бюджету, спричинено шкоду в сумі 4080 гривень, тому суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд також стягує з відповідача на користь прокуратури Донецької області витрати, повязані із сплатою судового збору у розмірі 1600 гривень.

Outcome: approved