Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-30 00:00:00

В березні 2016 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про визначення способу участі у вихованні дитини, в обґрунтування якого вказав, що з 30.10.2010 зареєстрував із відповідачем шлюб, від якого [INFO] народилась донька [PERSON]. В подальшому рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 08.02.2016 року шлюб розірвано, донька залишилась проживати разом із відповідачем, яка чинить перешкоди у спілкуванні та вихованні дитини. у зв'язку з чим позивач просить зобов'язати відповідача не чинити перешкоди у спілкуванні та у вихованні дитини шляхом встановлення графіку спілкування з дитиною. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, надала пояснення в яких вказала, що перешкод у спілкуванні з дитиною відповідачу не чинить, відповідач сам безвідповідально ставиться до зустрічей із дитиною, не завжди приходить, також відповідач вказала, що заперечує проти відвідування дитиною місця роботи матері позивача та його помешкання, також вказала, що дитини має захворювання і потребує щоденних процедур. Представник третьої особи органу опуки та піклування виконкому Хмельницької міської ради в судове засідання не з'явилась подала клопотання про слухання справи за відсутності представника, просить вирішити спір щодо участі з урахування висновку органу опіки та піклування. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини. [PERSON] та [PERSON] 30 травня 2010 року зареєстрували шлюб, який 08 лютого 2016 року було розірвано рішенням Хмельницького міськрайонного суду за позовом [PERSON] Від цього шлюбу народилась [INFO] донька [PERSON]. При розірванні шлюбу місце проживання дитини не визначено. В даний час неповнолітня дитина проживає разом з матір'ю. Відповідно до висновку органу опіки та піклування виконкому Хмельницької міської ради визначено такі години спілкування : щовівторка з 17.00 (з можливістю забирати дитину з дитячого закладу) до 20.00, без обов'язкової присутності матері [PERSON], з урахуванням стану здоров'я дитини; - щосуботи з 17.00 до 21.00 за місцем проживання батька, в громадських місцях та культурно-розважальних закладах, без обов'язкової присутності матері [PERSON], з урахуванням стану здоров'я дитини; - з 2020 року 14 днів у літній період та 7 днів навесні або восени щороку без присутності матері для оздоровлення дитини, за попередньою домовленістю з [PERSON] про місце та період перебування дитини на оздоровленні, крім, днів коли дитина хворіє чи перебуває на відпочинку та оздоровленні з матір'ю поза межами міста. В своїх заявах і в судовому засіданні позивач зазначав, що бажає приймати участь в вихованні своєї дитини та піклуватися про її здоров'я, духовний та моральний розвиток і має для того все необхідне, проте не може реалізувати своє право через протидію з боку відповідачки, яка не дозволяє позивачеві брати дитину до місця його проживання. На свою позицію, відповідачка зазначає, що дитина ще зовсім мала, а батько не доглядає за нею під час їх зустрічей. Відповідно до ст.ст. 141, 150, 151, 153, 157, 159 Сімейного Кодексу України мати і батько мають рівні права та обов»язки щодо дитини. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов»язків щодо дитини. Батьки зобов»язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім»ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов»язані піклуватися про здоров»я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Батьки мають право обирати форми і методи виховання, крім тих, які суперечать закону, моральним засадам суспільства. Право дитини на належне батьківське виховання забезпечується системою державного контролю, що встановлена законом. Мати, батько, дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків. коли таке право обмежене законом. Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов»язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Відповідно до ч.ч.4-6 ст.19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, зокрема, обов»язковою є участь органу опіки та піклування, який подає суду письмовий висновок щодо розв»язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Згідно із абз.3 ч.2 ст.159 СК України під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов»язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров»я та інші обставини, що мають істотне значення. З урахуванням цих вимог, суд вважає більш прийнятним порядок участі позивача у вихованні доньки, який рекомендував орган опіки та піклування виконкому Хмельницької міської ради, оскільки при цьому найбільш враховано вік дитини, стан її здоров»я, відвідування дитиною дошкільного дитячого закладу. Щодо усунення перешкод позивачеві у спілкуванні з дитиною то відповідно позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо перешкоджання відповідачем у спілкуванні з дитиною, не здобуто таких доказів і судом. Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги щодо визначення прав [PERSON] участі у вихованні доньки підлягають задоволенню частково, а саме, шляхом встановлення наступного графіку спілкування : - щовівторка з 17.00 (з можливістю забирати дитину з дитячого закладу) до 20.00, без обов'язкової присутності матері [PERSON], з урахуванням стану здоров'я дитини; - щосуботи з 17.00 до 21.00 за місцем проживання батька, в громадських місцях та культурно-розважальних закладах, без обов'язкової присутності матері [PERSON], з урахуванням стану здоров'я дитини; - з 2020 року 14 днів у літній період та 7 днів навесні або восени щороку без присутності матері для оздоровлення дитини, за попередньою домовленістю з [PERSON] про місце та період перебування дитини на оздоровленні, крім, днів коли дитина хворіє чи перебуває на відпочинку та оздоровленні з матір'ю поза межами міста. Відповідно до ст. 88 ЦПК позивачем при подання позовної заяви сплачено судові витрати в розмірі 551,20, які підлягають компенсації з державного бюджету частково. пропорційно задоволених вимог в розмірі 275,60грн., оскільки відповідач є інвалідом 2-ої групи і звільнена від сплати судових витрат.

Outcome: dismissed