Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-24 00:00:00

АТ «Одесаобленерго» 07.08.2020 звернулося до Київського районного суду міста Одеси з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії в розмірі 4415,78 грн. та судових витрат, посилаючись на те, що 01.02.2019 р. при проведенні перевірки виконання вимог «Правил користування електричною енергією для населення» представниками АТ «Одесаобленерго» у відповідачів, які проживають та є власниками квартири [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил, а саме «самовільне підключення електропроводки до мережі ПРЕМ, з порушення схеми обліку поза приладом обліку електричної енергії, електроенергія споживається, лічильником не обліковується», про що, в присутності [PERSON] складено акт про порушення №8006543 та на його підставі комісією з розгляду актів були розраховані обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, яка склала 4415,78 грн. Оскільки відповідач станом на дату звернення до суду не сплатив заборгованість у розмірі зазначеному вище, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу за вказаним позовом було розподілено судді Калініченко Л.В. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 18.08.2020 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення судового засідання. 11.09.2020р. до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадськиї формувань були внесені зміни в частині зміни найменування АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» та зареєстровано нове найменування Товариства, а саме АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (а.с.55-56). 25.01.2021 року судом було ухвалено змінити найменування позивача з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». В судове засідання призначене на 25.08.2021 року представник позивача не з`явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлявся належним чином, однак надав до суду заяву про підтримання позовних вимог, розгляд справи за його відсутності,а уразі відсутності відповідачів проведення розгляду в заочному порядку. Відповідачі по справі у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином, шляхом надсилання копії ухвали суду про відкриття провадження по справі, копії позовної заяви з додатками до неї, разом з судовою повісткою на адресу зареєстрованого місця проживання, яка встановлена у відповідності до відповіді з відділу адресної довідкової роботи Головного управління державної міграційної служби України в Одеській області, а саме: [ADDRESS] , однак уся поштова кореспонденція була повернута до суду без вручення з підстав відсутності адресата за зазначеною адресою. Також відповідачем не повідомлено суд про поважність причин неявки, відзив на позовну заяву не надано. Відповідно до п.3 ч.8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. На підставі вищевикладеного, судом встановлено, що відповідачі по справі повторно не з`явились до судового засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце проведення судового засідання, не повідомивши про причини неявки та не надавши відзив на позовну заяву, за наслідком чого судом було ухвалено провести розгляд справи в судовому засіданні 25.08.2021 року за відсутності сторін по справі на підставі наявних документів в матеріалах справи. Згідно з ч. 2 ст. 282 ЦПК України, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Увідповідності до ст.ст. 280, 281 ЦПК України, Київським районним судом м. Одеси враховуючи згоду представника позивача було постановлено ухвалу без видалення до нарадчої кімнати про заочний розгляд справи. Дослідивши, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи, суд вважає позов підлягаючим задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності в рівних частках: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №214533545 від 01.07.2020 року. Також з вказаної довідки вбачається, що співвласники [PERSON] та [PERSON] померли. Інші співвласники [PERSON] та [PERSON] зареєстровані у належній їм на праві власності вказаній квартирі. АТ «Одесаобленерго», наразі - АТ «ДТЕК Одеські електромережі», постачає електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , а споживачі [PERSON] та [PERSON] використовують електричну енергію для власних потреб та здійснюють розрахунки з енергопостачальником за спожиту електроенергію по обумовленим тарифам (цінам). При цьому, відповідачі не звертались до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з приводу врегулювання договірних відносин щодо користування електричною енергію і договір зі споживачем у письмовій формі не укладався. Проте, фактом приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії є її споживання. Відповідно до Акту про порушення №8006543 від 01.02.2019 року, складеного представниками АТ «Одесаобленерго», за участю споживача - [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] , було встановлено, що власники вказаної квартири порушили ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку поза приладом обліку електроенергії. Електроенергія споживається, приладом обліку електроенергії не враховується. Даний акт складено у присутності відповідача [PERSON] , який з актом про порушення ознайомився, про що свідчить його підпис. В графі зауваження до складеного акту зазначено, що споживач був ознайомлений з правом внести зауваження, однак будь-які зауваження в акті відсутні. У акті також було зазначено, що комісія з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 22.02.2019 року за адресою: м. Одеса, вул. Ільфа і Петрова, 18Б, каб. № 214, середа, четвер з 13:00 до 16:00. Додатком 1 до Акту про порушення №8006543 від 01.02.2019 року «Схема електропостачання споживача» графічно визначено місце самовільного підключення електричної проводки. Згідно пояснень представника АТ «Одесаобленерго» до акту №8006543 від 01.02.2019 року, при проведенні перевірки за адресою: [ADDRESS] , у присутності [PERSON] було встановлено самовільне підключення електропроводки до електромережі, з порушення схеми обліку поза приладом обліку електричної енергії, шляхом підключення д/у шин на к/у проводку. 22.02.2019 р. на підставі акту про порушення ПКЕЕН №8006543 від 01.02.2019р. відбулось засідання комісії, на яке відповідачі по справі не з`явились, на якому проведено розрахунок вартості не облікованої електричної енергії по акту про порушення Правил за період з 02.11.2018 року по 01.02.2019року: від останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення з урахуванням використання навантаження на суму 4415,78 грн. (за 2378кВт/год.). Рішення комісії оформлено протоколом засідання комісії № 16 від 22.02.2019р., який підписано членами комісії по розгляду актів. 08.04.2019 року копія протоколу № 16 від 27.03.2019 року та розрахунок кількості недорахованої електроенергії, супровідним листом були направлені на адресу відповідачів, отримані особисто відповідачем 11.04.2019 року, що підтверджується підписом на листі. На теперішній час сума заборгованості необлікованої електричної енергії відповідачем не сплачена. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно із п. 5.5.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року (далі - ПРРЕЕ) (в редакції на лютий 2019 року), споживач електричної енергії, зокрема, зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. За п. 8.2.4 ПРРЕЕ, в разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ, в разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Згідно із п. 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ, в разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до ст. ст. 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказів, які б спростовували обставини, викладені в актах, відповідачем надано не було. При цьому, суд звертає увагу на те, що акт про порушення №8006543 від 01.02.2019 року є належним доказом порушення відповідачем Правил користування електричною енергією та в повній мірі відповідає вимогам п. 8.2.5 ПРРЕЕ. Щодо встановлених правовідносин судом враховано висновок Великої Палати Верховного Суду, висловлений у постанові від 14 січня 2020 року по справі № 910/17955/17. Протокол комісії по розгляду акту проводився із дотриманням п. 8.2.6 ПРРЕЕ трьома уповноваженими представниками позивача оператора системи, за вісутністю належним чином повідомленого споживача. Правильність проведеного представниками позивача розрахунку за Методикою підтверджується тим, що за п. 3.5 Методики в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пп. 6 п. 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВтгод) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Відповідно до пп. 6 п. 3.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Суд на підставі викладеного зауважує, що рішення комісії позивача від 22.02.2019 року оформлене протоколом з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №16, не є скасованим, що є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії, що вбачається з правової позиції Великої Палати Верховного Суду в постанові від 14 січня 2020 року по справі № 910/17955/17. Оскільки факт порушення відповідачами ПРРЕЕ встановлений судом, процедура виявлення такого порушення, його усунення та розгляду Акту №8006543 від 01.02.2019 була дотримана представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі», тому було підтверджено правильність проведених нарахувань відповідачам боргу з приводу споживання ними без обліку електроенергії. Таким чином, позивачем доведено факт порушення відповідачами ПРРЕЕ, у зв`язку з чим у відповідачів виникло зобов`язання по оплаті заборгованості за необліковану електричну енергію у розмірі 4415,78 грн., яке ними у добровільному порядку не було виконано. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи викладене, проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню, так як обґрунтовані та доведені. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням задоволення позовних вимог, сума сплаченого при поданні позовної заяви судового збору підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача в рівних частках по 1051,00 грн. з кожного. При вищевикладених обставинах та

Outcome: approved