Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-22 00:00:00

Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення коштів. В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що за адресою: [ADDRESS] , надавалися послуги газопостачання, та за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . 18.09.2019 року за адресою споживача працівниками АТ «Дніпрогаз» виявлено факт несанкціонованого відбору природного газу через самовільно під`єднаний несанкціонований газопровід у належному відповідачу домоволодінні, про що складено Акт про порушення №56-к. Акт про порушення складався у присутності представника споживача за довіреністю від 10.08.2018 року, який відмовився від підписання акту. Того ж дня позивачем здійснено демонтаж лічильника газу, про що у присутності представника споживача [PERSON] акт (протокол) про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи №393 від 18.09.2019 року. Комісією з розгляду актів про порушення 23.09.2019 року розглянуто Акт про порушення №56-к від 18.09.2019 року та з урахуванням обставин підтвердженого факту виявленого порушення, комісія дійшла висновку про обґрунтованість Акту про порушення. 23.09.2019 року складено Акт-розрахунок про нарахування необлікованого об`єму природного газу у період із 18.09.2017 року по 31.08.2019 рік у розмірі 11686,61 м3 на суму 138 408,05 грн., тому позивач просив стягнути з відповідача грошові кошти у сумі 138 408,05 гривень, а також судові витрати у розмірі 2102,00 грн. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив справу слухати у його відсутність, проти заочного розгляду справи не заперечував, про що надав письмову заяву. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення); за ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач у судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження, а також відзив на позов до суду не надавав, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що за адресою: [ADDRESS] , надавалися послуги газопостачання, та за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . 18.09.2019 року за адресою споживача працівниками АТ «Дніпрогаз» виявлено факт несанкціонованого відбору природного газу через самовільно під`єднаний несанкціонований газопровід у належному відповідачу домоволодінні, про що складено акт про порушення №56-к (а.с.23). Комісією з розгляду актів про порушення 23.09.2019 року розглянуто Акт про порушення №56-к від 18.09.2019 року та з урахуванням обставин підтвердженого факту виявленого порушення, комісія дійшла висновку про обґрунтованість Акту про порушення (а.с.37). 23.09.2019 року складено Акт-розрахунок про нарахування необлікованого об`єму природного газу у період із 18.09.2017 року по 31.08.2019 рік у розмірі 11686,61 м3 на суму 138 408,05 грн. (а.с.38). Згідно з п. 1 гл. 3 розд. ХІ Кодексу ГРМ, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15\~цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Згідно норм п. 11 гл. 5 розд. XI Кодексу ГРМ, розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу. Згідно з п. 12 гл. 5 розд. XI Кодексу ГРМ, вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням. Розрахунок на оплату необліковано об`єму природного газу надано споживачу, про що свідчить підпис споживача. Відповідно до п.1. ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до п.1,2 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з вимогами ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з вимогами ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В силу ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Дослідивши спірні правовідносини та застосовуючи відповідні норми права, суд вважає, що у ході судового розгляду знайшло своє підтвердження наявність з боку відповідача порушень Кодексу ГРМ, що призвело до збитків у сумі 138 408,05 гривень. Враховуючи вищевикладене, суд вважає стягнути із [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» 138 480 грн. 05 коп. збитків, що становлять вартість необлікованого об`єму природного газу. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, стягненню підлягають судові витрати у вигляді сплати судового збору на суму 2102,00 гривня на користь позивача з відповідача.

Outcome: approved