Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-03 00:00:00

ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Північної групи по обслуговуванню побутових споживачів звернулось до суду з позовом до [PERSON], про стягнення боргу за спожиту електричну енергію, вартості не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. В позовній заяві зазначено, що відповідач, який був зареєстрований та мешкав за адресою: [ADDRESS], користувався електроенергією на підставі особового рахунку № [NUMBER] на постачання електроенергії, тобто існують договірні відносини. 15.11.2013 р. контролерами рейдової бригади Північної групи по обслуговуванню побутових споживачів проведена перевірка дотримання ПКЕЕН за адресою: [ADDRESS], де мешкав відповідач та користувався електроенергією. Перевіркою встановлено: Здійснив зрив пломби електропостачальної організації на клемній кришці (п. 42, п. 48 ПКЕЕН). По даному факту порушення ПКЕЕН п. 53 було складено акт № 00134168 від 15.11.2013 р. Згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 р., визначено обсяг та вартість спожитої не облікованої електроенергії у сумі 907 грн. 45 коп.: Крім того, відповідач також не виконав своїх обов'язків по сплаті за використану електроенергію, в зв'язку з чим виник борг у сумі 1231 грн. 88 коп. На теперішній час борг за актом у сумі 907,45 коп. та вартість не облікованої електроенергії у сумі 1231, 88 грн. відповідачем не сплачено. На підставі вищевикладеного позивач звернувся до суду та просить стягнути з відповідача зазначені суму за актом та суму вартості не облікованої електроенергії, а також понесені судові витрати. В судове засідання представник позивача не з'явилась, надіслала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] до суду повторно не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку за останнім відомими місцем своєї реєстрації, заперечень не надав, у зв'язку з чим судом визнана неповажною причина неявки відповідача у дане судове засідання та неявка відповідача розцінюється судом як небажання приймати участь у розгляді справи. Згідно ст. 169 ч.4 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Зі згоди представника позивача, суд у судовому засіданні ухвалив провести заочний розгляд цієї справи за відсутністю відповідачів на підставі наявних у ній даних та доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що 04.03.2014 року позивач ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Північної групи по обслуговуванню побутових споживачів звернулось з позовом до [PERSON], про стягнення вартості не облікованої електроенергії, внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, в якому позивач просив суд стягнути з відповідача вартість не облікованої електроенергії у сумі 907, 45 грн. та вартість спожитої електроенергії в сумі 1231, 88 грн. 14.05.2014 року по справі було винесено заочне рішення та позовні вимоги ВАТ «Запоріжжяобленерго» було задоволено частково та стягнуто з [PERSON] на користь позивача суму вартості необлікованої електроенергії у сумі 907 грн. 45 коп., а також понесені документально підтверджені судові витрати у вигляді судового збору у сумі 243 грн. 60 коп. В іншій частині позовних вимог відмовлено. 30.10.2014 р. в судовому засіданні було встановлено, що гр.. [PERSON] на час проведення співробітниками ВАТ «Запоріжжяобленерго» перевірки не мешкав за адресою: [ADDRESS] та не був власником цього житла, а придбав його тільки 20.08.2014 р., що підтверджено договором купівлі-продажу. В момент проведення рейдовою бригадою перевірки дотримання ПКЕЕН [PERSON] був присутнім, але лише як потенційний покупець, а не мешканець або власник цього житла. Тому на підставі наведених фактів, винесене судом заочне рішення по справі від 14.05.2014 р. було скасовано та в подальшому позивачем була подана заява про заміну належного відповідача по справі на [PERSON] Отже, судом встановлено, що відповідач [PERSON], який мешкав (останнє відоме місце реєстрації) за адресою: [ADDRESS], користувався електроенергією на підставі особового рахунку № [NUMBER] на постачання електроенергії. 15.11.2013 р. контролерами рейдової бригади Північної групи по обслуговуванню побутових споживачів проведена перевірка дотримання ПКЕЕН за адресою: [ADDRESS], де мешкав відповідач та користувався електроенергією. Перевіркою встановлено: Здійснив зрив пломби електропостачальної організації на клемній кришці (п. 42, п. 48 ПКЕЕН). За даним фактом порушення був складений акт № 00134168 від 15.11.2013 р. Згідно розрахунку, проведеному у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення, затвердженої Постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року (зі змінами за № 1338 від 14.10.2010 року), визначена заподіяна позивачу шкода, яка складає 907,45 грн. На теперішній час борг за актом у сумі 907,45 грн. відповідачем не сплачено. Ст.. 27 Закону України «Про енергетику», якою встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. Акт № 00134168 від 15.11.2013 р., складено в присутності гр.. [PERSON], який від підпису в акті відмовився так як не був власником даного житла на той момент та не мешкав в ньому. Акт відповідачем не оскаржено, він не оспорював розмір шкоди, таким чином, з набутих доказів вбачається, що відповідачем здійснено розкрадання електричної енергії, оскільки відповідач, проживав у даному житловому приміщенні та користувався електроенергією і у відповідності до Правил користування електроенергією несе відповідальність за їх порушення. Згідно до вимог ст.. 26 Закон України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією згідно із законодавством України. На підставі п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання енергії без приладу обліку. Виходячи з того, що відповідачем порушені Правила користування електричною енергією - здійснено її розкрадання, що підтверджується здобутими доказами, з нього належить стягнути вартість спожитої електричної енергії. Підпунктами 4, 5 п.53 Правил користування електричною енергією передбачено, що розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушень за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої НКРЕ. Згідно п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357 - споживач зобов'язаний оплачувати вартість спожитої електричної енергії та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та вказаних Правил. Порушення відповідачем Правил користування електричною енергією було виявлено під час дії Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією № 562 від 04.05.2006 року. Відповідно до п.3.3. зазначеної Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії, за кількістю днів у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж, які йому не належать на праві власності або користування, та за умови відсутності договірних відносин з енергопостачальником - із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяців, що передували дню виявлення порушення та дня усунення порушення. У відповідності ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами. У відповідності до ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановленого договором або законом. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно ч.1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберігала його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набула майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Згідно ст. 1213 ЦК України набувач зобов'язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно із ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні не інакше як на підставі доказів сторін. Статтею 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може грунтуватися на припущеннях. Таким чином, суд вважає позовні вимоги законними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved