Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» звернулося в суд з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на те, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву №б/н від 12.07.2010 року. Однак, [PERSON] не здійснює платежів в рахунок погашення суми кредиту та відсотків, чим порушує взяті на себе зобов`язання. Тому, АТ КБ «Приватбанк» просить суд стягнути з відповідача [PERSON] на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 12.07.2010 року в сумі 22 079, 59 грн. У судове засідання представник позивача не з`явився, подавши суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити, не заперечує щодо заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, хоча про дату, місце і час розгляду справи була повідомлена належним чином, доказів про причини неявки та відзиву щодо позову суду не подала, тому суд вважає за можливе розгляд справи у відсутності відповідача на підставі доказів, що є в матеріалах справи та постановлення заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до частково задоволення з наступних обставин. Відповідно до договору №б/н від 12.07.2010 року Акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк», надано [PERSON] , у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Згідно ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконані робочу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. У відповідності з ч. 2 ст.639 ЦК України - якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. При оформленні кредиту, заява на отримання кредиту, підписується повнолітньою, дієздатною особою (здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання ч.2 п.1 ст.30 ЦК України), яким підтверджується, що позичальник ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку. У заяві зазначено, що відповідач згідний з тим, що дана заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами Банку становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді. 01 березня 2011 року [PERSON] також була підписана Довідка про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду». В цій же довідці, Відповідач власним підписом підтвердив, що «З фінансовими умовами надання Кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» і прикладами розрахунку суми плати за використання кредитних коштів ознайомлений».Банком на підставі Договору надання банківських послуг відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, а відповідачу надано в користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 5000,00 грн., що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Як вбачається з Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна», відповідачу був наданий кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою: відсотків за користування кредитом у розмірі 3 % на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом, з розрахунку 360 днів в році; щомісячних платежів в розмірі 7 % від заборгованості, але не менше 50 гривень і не більше залишку заборгованості; пені за несвоєчасне погашення заборгованості у розмірі базової відсоткової ставки за договором /30, яка нараховується за кожен день прострочення кредиту та 1 % від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць, яка нараховується 1 раз в місяць, при наявності прострочення по кредиту або процентам 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму від 50 грн. і більше; штраф при порушенні строків платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених договором, більше, ніж на 30 днів - 500 грн. + 5 від суми заборгованості по кредитному ліміту, із врахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, відповідно до ст. ст. 527, 530 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок у встановлений договором строк. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. Всупереч вказаним вимогам закону [PERSON] умов договору належним чином не виконувала. Зокрема, як слідує з розрахунку заборгованості за кредитним договором, станом на 24.03.2020 року заборгованість [PERSON] за кредитом складає 22 079, 59 гривень. Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України встановлює, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочки, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Зазначених вимог закону [PERSON] належним чином не виконала, заборгованість за кредитним договором не сплатила. Таким чином, як слідує з розрахунку заборгованості за кредитним договором, станом на 24.03.2020 року загальна заборгованість [PERSON] за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України становить 4005,43 гривень. Відповідно до ст. 550 ЦК України, незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання, у нього виникає право на неустойку (штраф, пеню). З цих підстав позивач має право на одержання від відповідача неустойки за прострочення сплати обумовлених договором платежів. Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Договору при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених договором більш, ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн. + 5% від суми позову. Як установлено з наданого позивачем розрахунку, за несвоєчасне виконання зобов`язань за договором[PERSON] нараховано штраф в розмірі 1527,60 гривень, в тому числі: 500 гривень - фіксована частина та 1027,60 гривень - процентна складова. Також, як убачається з зазначеного розрахунку заборгованості за кредитним договором, заборгованість [PERSON] з пені за користування кредитом становить 4858,18 гривень. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з матеріалів справи, наданий позивачем розрахунок заборгованості за договором, відповідачем жодним чином спростовано не було. Разом з тим, вирішуючи позовну вимогу щодо одночасного стягнення штрафу і пені, суд виходить з наступного. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі №6-2003цс15. З урахуванням зазначених мотивів, суд, визначаючи розмір заборгованості відповідача за кредитним договором, не бере до уваги розрахунок заборгованості в частині нарахування суми боргу з урахуванням пені в розмірі 4858,18 гривень, оскільки його одночасне застосування разом з штрафом є порушенням вищевказаних вимог законодавства щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Як вбачається із заяви позичальника, яка була підписана особисто [PERSON] , остання погодилася, що «дана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами і правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складає між ним і банком договір з надання банківських послуг». Окрім того, згідно вказаної заяви, [PERSON] «ознайомився з договором про надання банківських послуг до його укладення і погоджується з його умовами. Правила надання банківських послуг розміщені на офіційному сайті Приватбанку www.privatbank.ua. Зобов`язується виконувати вимоги Правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх зміною на сайті Приватбанку www.privatbank.ua.». Отже, своїм підписом на вказаній заяві [PERSON] підтвердила факт надання їй повної інформації про умови кредитування в ПАТ КБ «Приватбанк», а також підтвердила згоду, що заява позичальника про надання банківських послуг із запропонованими ПАТ КБ «Приватбанк» Умовами та правилами, Тарифами складає між нею та банком кредитний договір. Так, відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Підписавши вказану заяву, [PERSON] приєдналася до запропонованих банком Умов та правил надання банківських послуг, що підтверджується її особистим підписом, та з цього моменту між нею та Банком було укладено договір в порядку ч. 1 ст. 634 ЦК України. При цьому, як вбачається з виписки по кредитній картці [PERSON] за період з 01.03.2011 року по 24.03.2020 року, остання частково сплачувала заборгованість за договором, що свідчить про визнання нею факту укладення кредитного договору між ним та ПАТ КБ «ПриватБанк», та те, що їй були відомі умови кредитування. Аналізуючи в сукупності викладені обставини і визначені відповідно до них правовідносини сторін, положення закону, якими вони регулюються, дослідивши зібрані у справі докази, суд приходить до переконання, що позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» підлягає до часткового задоволення шляхом стягнення з [PERSON] заборгованості за тілом кредиту - 11 688, 38 гривень, заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України - 4005,43 гривень, штрафу: 500 гривень -фіксована частина, та 1027,60 гривень - процентна складова, загалом - 17 221 гривень 41 копійки. Окрім того, враховуючи те, що позов задоволено частково, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 1 639, 50 грн. сплаченого судового збору, пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі наведеного,

Outcome: partial