Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-10 00:00:00

Акціонерне Товариство Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою в якій вказує, що [PERSON] (далі - відповідач) з метою отримання банківських послуг підписала заяву № б/н від 24 березня 2010 року. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами Банку», складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується її підписом у заяві. Формулярами та стандартними формами є саме: «Умови та правила надання банківських послуг» та «Тарифи Банку», які згідно до заяви отримані відповідачем для ознайомлення в письмовій формі. 22 вересня 2010 року відповідачем була підписана Довідка про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду». В цій довідці відповідач власним підписом підтвердила, що «З фінансовими умовами надання Кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» і прикладами розрахунку суми плати за використання кредитних коштів ознайомлений». Банком відповідачу було відкрито кредитний рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, відповідачу надано в користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 1700,00 гривень, що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п. п. 2.1.1.2.3., 2.1.1.2.4 Договору, на підставі яких відповідач при укладанні Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, який відповідно до п. 1.1.1.52, Договору - короткостроковий кредит, який надається Банком Клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на його Рахунку в розмірі ліміту кредитування. Таким чином, відповідач зобов`язувався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов договору, а саме щомісячними платежами у розмірі мінімального платежу від суми заборгованості, який встановлений Договором. Але в процесі користування кредитним рахунком відповідач не надав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, що відображено в розрахунку заборгованості по договору. Виникнення простроченої заборгованості відбувається у разі несплати Мінімального платежу до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, зобов`язання клієнта вважаються простроченими. Свої зобов`язання за договором позивач виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. В порушення норм закону та умов договору відповідач свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконує, в результаті чого її заборгованість станом на 11 березня 2020 року складає 12900 гривень 14 копійок. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов`язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав позивача. Позивач просить стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 24 березня 2010 року в розмірі 12900 гривень 14 копійок та витрати по оплаті судового збору у розмірі 2102 гривень. Надав до суду клопотання в яких просив справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без участі представника банку, позов підтримує в повному обсязі. Ухвалою суду від 27 серпня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі. Відповідач в судові засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи була належним чином повідомлена, відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення [PERSON] особисто:02 вересня 2020 року, 12 вересня 2020 року, 10 жовтня 2020 року, 12 грудня 2020 року, 20 січня 2021 року, 10 лютого 2021 року, про причини неявки суд не повідомила, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі письмових доказів. Відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно Судових викликів № 370/885/20/379,1227/21 від 14 січня 2021 року та 03 лютого 2021 року розміщеного на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет, відповідач [PERSON] була повідомлена про розгляд справи. Частини 4 статті 223 ЦПК України передбачає, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Судом враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою представника позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надійшло, відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, тому суд з власної ініціативи розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, за наявними у справі матеріалами та письмовими доказами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін, але без їх участі, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів. Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно з вимогами ст. ст. 274-279 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що між Акціонерним Товариством Комерційний Банк «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] було укладено 24 березня 2010 року кредитний договір № б/н, на підставі якого відповідач заповнив анкету - заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, була ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг, якими передбачені всі умови користування платіжною карткою та строки погашення кредиту, про що свідчить її підпис у вказаних документах, наведені обставини підтверджуються анкетою - заявою від 24 березня 2010 року, Довідкою про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна», 55 днів пільгового періоду» та Витягом з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку. У анкеті - заяві зазначено, що відповідач згідна з тим, що ця анкета - заява разом з пам`яткою клієнта і Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами, становить між нею та банком договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилась та погодилась з Умовами та Правилами надання банківських послуг і з Тарифами, які були надані їй для ознайомлення в письмовому вигляді. Також зобов`язується регулярно ознайомлюватись зі змінами Умов та Правил надання банківських послуг на сайті ПриватБанку. До кредитного договору банк додав Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна», 55 днів пільгового періоду» та Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua/terms/. Згідно наданого банком розрахунку заборгованості за договором № б/н від 24 березня 2010 року заборгованість [PERSON] станом на 11 березня 2020 року становить 12900 гривень 14 копійок, яка складається із заборгованості за тілом кредиту - 2866 гривень 24 копійки; в т. ч. заборгованості за поточним тілом кредиту - 0,00 гривень; заборгованості за простроченим тілом кредиту - 2866 гривень 24 копійки; заборгованості за нарахованими відсотками - 0,00 гривень; заборгованості за простроченими відсотками - 0,00 гривень; заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно статті 625 - 1104 гривень 43 копійок; заборгованості за пенею - 7838 гривень 99 копійок; нарахованої комісії - 0,00 гривень; а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) - 500 гривень, (процентна складова) - 590 гривень 48 копійок. Вказана інформація підтверджується також Випискою за договором № б/н станом на 18 березня 2020 року виданою АТ КБ «ПРИВАТБАНК» відносно [PERSON] . Як вбачається з довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти оформленої на [PERSON] , здійснювалась зміна кредитного ліміту, остання зміна - 19 липня 2018 року. Довідкою укладеною між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] , передбачено, що між ними був підписаний кредитний договір № б/н, за яким були надані [PERSON] кредитні картки: [NUMBER] - термін дії до серпня 2014 року; [NUMBER] - термін дії до вересня 2017 року. Як вбачається з п.п. 2.1.1.5.5, 2.1.1.5.6 Витягу з Умов та Правил надання банківських послуг, клієнт зобов`язується погашати заборгованість по Кредиту, відсоткам за його використання, на перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором, у разі невиконання зобов`язань за договором, на вимогу банку виконати зобов`язання по поверненню Кредиту (в тому числі прострочених кредитах та Овердрафту), оплату винагороди Банку. На підставі п. 1.1.5.2 договору, неотримання або несвоєчасне отримання клієнтом виписок про стан рахунків не звільняє Клієнта від виконання його зобов`язань за даним договором. Пунктом 1.1.7.12 вищезазначених Умов передбачено, що Договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього строку жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії Договору, він автоматично лонгується на той самий строк. У разі виникнення прострочених зобов`язань за борговими зобов`язаннями на суму від 100 гривень, включаючи прострочені зобов`язання, передбачені п.п. 2.1.1.12.6.2., 2.1.1.12.8.1. Умов та правил, клієнт сплачує банку пеню (п. 2.1.1.12.6.1). Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п. 2.1.1.2.3., 2.1.1.2.4 Договору, на підставі яких Відповідач при укладанні Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. Пунктом 1.1.3.2.3. Договору передбачена можливість зміни Тарифів та інших невід`ємних частин Договору Згідно п.п. 1.1.6.1, 1.1.6.2 Договору зміни в «Умови та правила надання банківських послуг» вносяться банком щомісячно в односторонньому порядку, а у випадках, коли в односторонньому порядку внесення змін неможливо, банк повідомляє клієнтів про внесені зміни шляхом використання різних каналів зв`язку, серед яких: офіційний сайт банку www.privatbank.ua. У разі незгоди зі змінами «Умов та правил надання банківських послуг» або «Тарифів» клієнт має право надати Банку заяву про розірвання Договору виконавши умови п. 2.1.1.5.4. Договору. Згідно п. 2.1.1.12.7.2. Договору, в разі непогашення Клієнтом боргових зобов`язань за Кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати (у випадку непогашення заборгованості в 30-ти денний строк з моменту її виникнення для елітних карт), за користування Кредитом Клієнт сплачує Банку пеню в розмірі, діючій базовій місячній процентній ставці від заборгованості на момент списання. Пеня за несвоєчасно погашення кредитного ліміту в пільговий період утримується в момент переходу в звичайний період кредитування. З 26-го числа поточного місяця по кредитному ліміту нарахування процентів за користування кредитним лімітом відбувається виходячи з базової процентної ставки. Договірне списання нарахованих процентів за користування кредитним лімітом здійснюється банком щомісяця в передостанній робочий день поточного місяця. У разі виникнення прострочених зобов`язань по виплаті процентів за користування кредитом в розмірі вказаному в Пам`яткі клієнта/Довідці про умови кредитування і тарифах, позичальник сплачує банку штраф в розмірі 100% від розміру неналежно сплачених процентів, встановлених в Пам`яткі клієнта/ Довідці про умови кредитування і тарифах. Виплата штрафу здійснюється позичальник за кожен місяць такого порушення починаючи з останнього місяця належного виконання позичальником зобов`язання по виплаті процентів за користування кредитом. Пункт 2.1.1.7.6 Договору визначає, що при порушенні позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити Банку штраф в розмірі 500 гривень (в еквіваленті 500 грн. за кредитними картками, відкритим у валюті USD) + 5% від суми позову. Відповідно до п. 2.1.1.12.11. Договору, Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обов`язків за цим Договором. На підтвердження своїх вимог щодо стягнення заборгованості АТ КБ «ПРИВАТБАНК» було надано розрахунок заборгованості, копію анкети-заяви, копію довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» та Умови та правила надання банківських послуг. Пред`являючи вимоги про погашення кредиту, банк просив у тому числі, крім суми кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник) та розміру відсотків згідно статті 625, стягнути складові його повної вартості, зокрема пеню та штрафи. На обґрунтування своїх позовних вимог банком надано до суду Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», яка підписана [PERSON] , та якою передбачено, що базова % ставка в місяць (нараховується на залишок заборгованості виходячи з розрахунку 360 днів в рік) - 2,5% та у разі порушення позичальником терміну платежів за будь-яким із грошових зобов`язань, передбачених цим договором, банк змушений буде звернутися до суду, а позичальник зобов`язаний сплатити пеню за несвоєчасне погашення боргу, а саме: пеня (1) = базова процентна ставка за договором)/30 - нараховується за кожен день прострочки кредиту, пеня (2) = 1% від заборгованості, але не менше 30 гривень в місяць, нараховується 1 раз в місяць, при наявності прострочки по кредиту або процентам 5 і більше днів при виникненні прострочки на суму від 50 гривень і більше та штраф при порушенні термінів виплат по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених Договором, більш ніж на 30 днів у розмірі 500, 00 грн. + 5 % від суми заборгованості по кредитному ліміту. Банк має право у будь-який момент збільшити, зменшити чи скасувати кредитний ліміт. Розрахунок заборгованості є чітким, повним та розгорнутим по окремим категоріям. Відомості вказаного розрахунку узгоджуються з відомостями виписки по рахунку [PERSON] за період з 22.09.2010 року по 01.03.2020 року. Даних на його спростування матеріали справи не містять. Згідно вказаної виписки вбачається, що 17 березня 2018 року відбулась прибуткова операція, останній раз було надходження готівки за платіжними картками виданими на ім`я [PERSON] . Згідно вимог статті 629 ЦК України - договір є обов`язковим для виконання сторонами. Як вбачається з частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, при вирішенні питання існування між сторонами договірних правовідносин у сфері кредитування до даних правовідносин слід застосовувати положення ст. 634 ЦК України. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно з частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Як убачається із матеріалів справи, у Довідці про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» від 14 грудня 2010 року (б/н) визначена базова процентна ставка за кредитом - 2,5% на місяць на залишок заборгованості. У частині першій статті 638 ЦК України закріплена норма, згідно з якою договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно частини третьої статті 549 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов Договору. За несвоєчасне виконання зобов`язання, боржнику нараховується пеня, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення платежу. Відповідно до статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (статтею 611 ЦК України). Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Крім того, у Довідці про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» від 22 вересня 2010 року (б/н), виданої АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та підписаної [PERSON] , визначена пеня за несвоєчасне погашення заборгованості, а саме: пеня (1) = базова процентна ставка за договором)/30 - нараховується за кожен день прострочки кредиту, пеня (2) = 1% від заборгованості, але не менше 30 гривень в місяць, нараховується 1 раз в місяць, при наявності прострочки по кредиту або процентам 5 і більше днів при виникненні прострочки на суму від 50 гривень і більше (а.с. 25). За змістом статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551 ЦК України, визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Разом з тим, суд вважає, що підстави для стягнення одночасно з відповідача як пені так і штрафів за невиконання умов договору відсутні, оскільки відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Таким чином суд дійшов висновку про безпідставність вимог в частині стягнення штрафів: 500 грн. (фіксована частина) та 590,48 грн. (процентна складова), за порушення умов договору. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ст. 625 ЦК України). Разом з тим, підлягає задоволенню заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно статті 625 ЦК України у розмірі 1104 гривень 43 копійок. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що з відповідача необхідно стягнути заборгованість за тілом кредиту у розмірі 2866 гривень 24 копійок, заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно статті 625 у розмірі 1104 гривень 43 копійок, пеню у розмірі 7838 гривень 99 копійок та судові витрати і тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За правилами статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно з частиною 6 статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені ним і документально підтверджені судові витрати, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у розмірі 1924 гривень 31 копійка (2 102 гривні (розмір судових витрат) х 11809 гривень 66 копійок (розмір задоволених позовних вимог) /12900 гривень 14 копійок (розмір заявлених позовних вимог). На підставі вищенаведеного, оцінивши встановлені докази та зважаючи на те, що відповідач ухиляється від добровільної сплати заборгованості за кредитним договором, суд вважає що позов АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підлягає частковому задоволенню.

Outcome: partial