Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-17 00:00:00

Боднарчук С.Я. , який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з заявою, в якій просить встановити факт того, що [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . В обґрунтування вимог зазначено, що [INFO] померла мати заявника [PERSON] . За своє життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 21.06.1990 року державним нотаріусом 5 ХДНК, за яким все належне майно, де б таке не знаходилося та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті та на що матиме право за законом, заповіла в рівних частинах кожному своїм дітям - [PERSON] та [PERSON] . У встановлений законом шестимісячний строк заявник подала заяву про прийняття спадщини до 3 ХДНК. [PERSON] подав заяву про відмову від спадщини на користь заявника. Таким чином, заявник є єдиним спадкоємцем, яка прийняла спадщину та має право на спадкування майна за заповітом. В подальшому шлюб [PERSON] з батьком заявника було розірвано. Мати заявника ще тричі виходила заміж та змінювала прізвища та майже кожного разу прізвище змінювалося та записувалося в актовий запис різними варіантами. У травні 2017 року заявник звернулася до Московського районного у м. Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області з заявою про внесення змін до актових записів про шлюб та розірвання шлюбу її матір`ю. Мати заявника перебувала у шлюбі чотири рази, маючи при реєстрації своїх шлюбів та розірвань шлюбів такі дані: у першому шлюбі зареєструвала шлюб [PERSON] (після шлюбу [PERSON] ), розірвала цей шлюб [PERSON] (після розірвання - [PERSON] ); у третьому шлюбі зареєструвала шлюб [PERSON] (після шлюбу [PERSON] ), розірвала цей [PERSON] (після розірвання шлюбу [PERSON] ); у четвертому шлюбі [PERSON] (після шлюбу [PERSON] ). Відповідно до актового запису про народження матері заявника, родове прізвище матері визначено як « [PERSON] ». При цьому актовий запис про народження матері заявниці складено українською мовою як « [PERSON] ». Таким чином, є суттєві розбіжності, що унеможливлюють внесення змін до актових записів про одруження матері заявника шляхом подання заяви до органу РАЦС. Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова від 16.09.2019 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи призначено за правилами окремого провадження. Заявник [PERSON] , а також її представник - адвокат Боднарчук С.Я. в судовому засіданні заяву та викладені в ній доводи підтримали в повному обсязі. Представник заінтересованої особи - Московського районного у місті Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківські області в судове засідання не з`явився, про час та дату судового розгляду повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що заперечень до заявлених вимог не має. Представник заінтересованої особи - Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про місце, час та дату судового розгляду повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. Заявник [PERSON] , допитана за її згодою в якості свідка, зазначила, що її мати [PERSON] чотири рази виходила заміж та змінювала прізвища. Мати померла [INFO] . За життя нею було складено заповіт, згідно якого мати залишила все своє майно дітям - заявнику та брату заявника. [PERSON] відмовився від спадщини на користь заявника. У зв`язку з наявністю розбіжностей у документах, заявник не може оформити спадкові права на майно. [PERSON] , допитана в судовому засіданні 27.12.2019 року в якості свідка, показала, що заявник є її подругою. Вони вчились з заявником в одній школі та проживали поруч. Часто мати заявника забирала їх зі школи. Свідок бувала у заявника вдома. Матір заявника звали [PERSON] . Свідок підтвердила, що [PERSON] є матір`ю заявника. [PERSON] , допитана в судовому засіданні 27.12.2019 року в якості свідка, показала, що заявника знає з 11 років, вони вчились разом у школі, товаришували. Свідок часто бувала в гостях вдома у заявника. Матір заявника звали [PERSON] . [PERSON] , допитаний в судовому засіданні 18.02.2020 року в якості свідка, показав, що є другом родини заявника, вони товаришують з 1973 року. Свідок особисто був знайомий з матір`ю заявника з дня весілля. Її звали [PERSON] . Вона проживала на Новожаново . Заявник з [PERSON] називали одна одну матір`ю та дочкою. [PERSON] , допитана в судовому засіданні 18.02.2020 року в якості свідка, показала, що вона є сусідкою заявника. Особисто знайома з матір`ю заявника. Її звали [PERSON] . Вона проживала на Новожаново , точну адресу не знає. [PERSON] приїжджала до заявника в гості. Також судом було витребувано копію спадкової справи, що була заведена після смерті [PERSON] . Суд, заслухавши пояснення заявника, представника заявника, показання свідків, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Як вбачається з копії паспорту громадянина України серії [NUMBER] , останній виданий на ім`я [PERSON] , [INFO] , уродженки м. Харкова. Російською мовою ім`я заявника зазначене як « [PERSON] » (а.с. 6-7, 36-37). Відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , оформленого російською мовою, батьками заявника « [PERSON] », [INFO] , є « [PERSON] » та « [PERSON] » (а.с. 8,38). Відповідно до Свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , оформленого російською мовою, 27.07.1974 року між « [PERSON] » та « [PERSON] », укладено шлюб відділом РАЦС Московського району м. Харкова, про що складено актовий запис за № 845 (а.с. 9, 39). Згідно Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , оформленого російською мовою, батьками « [PERSON] », [INFO] , є « [PERSON] » та « [PERSON] » (а.с. 10, 40). Згідно Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 19.12.1966 року, оформленого російською мовою, « [PERSON] » помер [INFO] (а.с. 24, 48). Згідно Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 15.08.1967 року, оформленого російською мовою, « [PERSON] » померла [INFO] (а.с. 25, 49). Рішенням Народного суду Жовтневого району м. Харкова від 29.07.1968 року встановлено факт того, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 26, 50). Згідно Повторного Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 13, 53). Як вбачається з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00023791793 від 28.08.2019 року, 09.07.1950 року між [PERSON] та [PERSON] Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції зареєстровано шлюб, про що складено актовий запис за № 3942. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище - [PERSON] (а.с. 11, 41). Як вбачається з копії паспорту громадянина України серії [NUMBER] , останній виданий на ім`я [PERSON] , [INFO] , уродженки м. Золочів Харківської області. Російською мовою ім`я заявника зазначене як « [PERSON] » (а.с. 18, 52). 21.06.1990 року [PERSON] складено заповіт, відповідно до якого остання заповіла на випадок своєї смерті, все належне їй майно, де б таке не знаходилось та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті та на що вона за законом матиме право, в рівних частинах кожному, своїм дітям: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 23, 47). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 12, 42, 108). Після смерті [PERSON] заведено спадкову справу № 39/2017, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 46802145 від 17.02.2017 року (а.с. 17, 43). Згідно листа Новобаварського районного у м. Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану № 2226/15.5-04-04 від 30.08.2019 року, повідомлено про неможливість видачі витягів за довіреністю від громадянки [PERSON] на громадянку [PERSON] у зв`язку з розбіжністю написання прізвищ в актових записах: 1) про розірвання шлюбу № 38 від 21.05.1953 року, складеного Новобаварським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Харківській області, прізвище до розірвання шлюбу « [PERSON] », а після розірвання шлюбу « [PERSON] »; 2) про шлюб № 312 від 18.04.1954 року, складеного Новобаварським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Харківській області, прізвище до реєстрації шлюбу « [PERSON] », а після реєстрації шлюбу « [PERSON] »; 3) про розірвання шлюбу № 107 від 17.09.1957 року, складеного Новобаварським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Харківській області, прізвище до розірвання шлюбу « [PERSON] », а після розірвання шлюбу « [PERSON] »; 4) про шлюб № 236 від 09.03.1960 року, складеного Новобаварським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Харківській області, прізвище до реєстрації шлюбу « [PERSON] », а після реєстрації шлюбу « [PERSON] »; 5) про розірвання шлюбу № 01 від 02.01.1961 року, складеного Новобаварським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Харківській області, прізвище до розірвання шлюбу « [PERSON] », а після розірвання шлюбу « [PERSON] »; 6) про шлюб № 408 від 09.08.1980 року, складеного Новобаварським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Харківській області, прізвище до реєстрації шлюбу « [PERSON] », а після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с. 22, 46). Згідно листа завідувача Третьої Харківської державної нотаріальної контори № 1880/02-14 від 20.11.2019 року, за матеріалами спадкової справи № 39/2017, заведеною після смерті [INFO] [PERSON] , яка на час відкриття спадщини проживала за адресою: [ADDRESS] , станом на 20.11.2019 року наявні дані про те, що спадкоємицею [PERSON] , згідно її заповіту, є [PERSON] . Син спадкодавиці [PERSON] , спадкоємець за цим заповітом, від спадщини відмовився на користь [PERSON] (а.с. 87). Так, заявник [PERSON] звернулася до Третьої Харківської державної нотаріальної контори 17.02.2017 року із заявою про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON] (а.с. 107). 17.05.2017 року [PERSON] подав до нотаріуса заяву, в якій повідомив, що відмовляється від належної йому частки спадкового майна на користь дочки спадкодавця, [PERSON] (а.с. 14, 54). Інших заяв про прийняття або про відмову від спадщини від спадкоємців не надходило, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Згідно листа Жовтневго районного суду м. Харкова від 20.01.2020 року, надати копію рішення про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] за 1953 рік не вбачається можливим, оскільки оригінали рішень та алфавітні показники цивільних справ за 1953 рік в архіві суду не збереглися (а.с. 129). З дослідженої судом домової книги, в якій зазначено наступну адресу (російською мовою) : « [ADDRESS] », вбачається, що заявник та [PERSON] проживали спільно за однією адресою. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно п. 1, п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин, належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорт Як вбачається з роз`яснень, викладених в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Згідно з п. 10 цієї Постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Як вбачається з роз`яснень, викладених в п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд може встановити факти належності особі документів, які не відносяться до таких, що посвідчують особу. Оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку щодо доведеності факту родинних відносин та належності правовстановлюючого документу, які заявник просив встановити. Так, факт родинних відносин підтверджується дослідженими судом письмовими доказами, показаннями свідків, а також знаходженням у заявника оригіналів вказаних вище документів. Розбіжності у прізвищах заявника та померлої [PERSON] в різних документах не можуть, на переконання суду, свідчити про відсутність родинних зв`язків між [PERSON] та заявником і бути самі по собі підставою для відмови в заяві, оскільки факт родинних відносин підтверджується сукупністю досліджених судом доказів. Встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для оформлення спадщини.

Outcome: approved