Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-06 00:00:00

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулося до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є суб`єктом господарювання в сфері електроенергетики. Відповідач по справі, відповідач [PERSON] є споживачем послуг за адресою: [ADDRESS] , має особовий рахунок № [NUMBER] . Так, 02 грудня 2020 року при перевірці представниками електропостачальника виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» за адресою: [ADDRESS] було виявлено та Актом зафіксовано у відповідності до вимог п.8.2.5 порушення Правил, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку. Підключення фазного та нульового дроту поза приладом обліку. Точка підключення знаходиться на ввідних до облікових проводах біля приладу обліку. Порушення продемонстровано абоненту. Таким чином, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. На підставі Акту про порушення Правил № 012159 від 02 грудня 2020 року, відповідачу, у відповідності до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 41875,79 грн. Станом на теперішній час суму заборгованості за спожиту електричну енергію, яка неврахована приладом обліку не сплачено, сума заборгованості складає 41875,79 грн. Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» просить суд, стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість за електричну електроенергію, невраховану приладом обліку у сумі 41875,79 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. Відповідач [PERSON] повідомлявся про розгляд справи у спрощеному провадженні, а також про необхідність у строк до 07 травня 2021 року надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують його відзив. Вказане підтверджується Повідомленням про вручення поштового відправлення. Як вбачається з матеріалів справи кореспонденція, яка направляється на адресу відповідача ним отримана 24 квітня 2021 року. У відповідності до п.3, п.4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач не подав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач [PERSON] своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи у спрощеному порядку, не використав наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Гарантоване право кожного подати будь-який позов до суду, що стосується його цивільних прав і обов`язків, передбачений п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку Держави. Також пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Також, у відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України та статті ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Руїз Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994, заява № 18390/91 вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи. Згідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності з ч.1 ст. 1166 ЦК України «Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала». Згідно з ст. 27 Закону України «Про Електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення електроустановок, електропроводки до електричної мережі енергопостачальника. Як вбачається з п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, Затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії на підставі особового рахунку № [NUMBER] , відкритого на ім`я відповідача [PERSON] , користуються послугами позивача та перебуває з ним у фактичних договірних правовідносинах. 02 грудня 2020 року представниками позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було проведено обстеження та перевірка електроустановок та приладів обліку електроенергії за місцем проживання [PERSON] . Перевірка проводилася у присутності відповідача [PERSON] . В результаті вказаної перевірки 02 грудня 2020 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було складено Акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 012159, згідно якого слідує, що відповідач здійснив дії, які призвели до порушення обліку електричної енергії, а саме: самовільно підключив електроустановки, струмоприймачі та електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку. Підключення фазного та нульового дроту поза приладом обліку. Точка підключення знаходиться на ввідних до облікових проводах біля приладу обліку. Порушення продемонстровано абоненту [PERSON] . Таким чином, електроенергія споживається, електролічильником не враховується (а.с. 5-6). Даний Акт був підписаний представниками енергопостачальника, а також споживачем [PERSON] . Згідно з розрахунком збитків за вищевказаним актом, затвердженим начальником Слов`янської РЕМ 23 грудня 2020 року, розмір компенсації збитків, спричинених енергопостачальнику складає 41875,79 грн. Статтею 81 ЦПК України, визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до п.37 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мереж без його згоди у випадках, передбачених п.п. 34, 35 цих Правил. Згідно з п. 41 вказаних Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових приладів. Згідно з п. 48 вищевказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку та таке інше. Таким чином, діючими Правилами користування електричною енергією для населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПКЕН при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення. Відповідно до п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року. Таким чином, аналізуючи надані сторонами по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до переконання, що відповідачем було допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, виявлене порушення зафіксовано в акті, складеному відповідно до вимог п. 53 ПКЕНН, нарахування за цим актом були проведені АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» відповідно до вимог п. 3.5 Методики визначення об`єму і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії, цей розрахунок є вірним, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно із частиною 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п/п 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» з позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1,5% відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15 грудня 2020 року № 1082-IX, розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2021 року складає 2270,00 грн. При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 2270 грн. 00 коп. (а.с.16). Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача про стягнення заборгованості [PERSON] . З цих задоволених вимог підлягає сплаті судовий збір у сумі 2270 грн. 00 коп., який підлягає відшкодуванню позивачу за рахунок відповідача і тому з відповідача слід стягнути на користь позивача витрати по сплаті ним судового збору, у розмірі 2270,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved