Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-14 00:00:00

В березні 2017 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що на виконанні у [PERSON] міськрайонному ВДВС ГТУЮ у Київській області перебуває виконавче провадження №47358000 про стягнення з неї на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 39079 гривень 43 копійки. Наприкінці лютого 2017 року [PERSON] отримала акт державного виконавця про проведені електронні торги від 08 лютого 2017 року, в якому було зазначено, що 22 грудня 2016 року відбулись електронні торги з реалізації лоту №185889, а саме трикімнатної квартири №25 загальною площею 65,1 кв.м., що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, буд.11, та належала на праві приватної власності позивачу. Дану квартиру було продано [PERSON] за ціною у розмірі 557931 гривень 50 копійок. Позивач вважає, що електронні торги з продажу квартири підлягають визнанню недійсними, у звязку з допущеними порушеннями в організації їх проведення та під час їх проведення. Зокрема, [PERSON] міськрайонним ВДВС ГТУЮ у Київській області та ДП «Сетам» було порушено норми щодо призначення зберігача. Оскільки, інформаційне повідомлення про електронні торги не містить відомостей про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, імя, по батькові та місце проживання чи перебування (для юридичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна). У даному випадку зберігачем нерухомого майна квартири №25 за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11, міг бути лише позивач, оскільки вона постійно проживала в даній квартирі і будь-яка інша особа не мала б жодної можливості забезпечити схоронність та цілісність майна, а також його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів. Інформаційне повідомлення про електронні торги не містить інформацію про порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони, електронна адреса). Єдина інформація, що зазначена про порядок ознайомлення з майном ознайомлення у зберігача [PERSON] та вказано номер телефону. Інформаційне повідомлення про електронні торги не містить інформацію про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення. Так, у вказаній квартирі проживає позивач та її неповнолітня дочка [PERSON], [INFO]. Крім цього, позивач також звернула увагу на те, що всупереч вимогам чинного законодавства під час продажу спірної квартири шляхом проведення електронних торгів не було отримано попередньої згоди органу опіки та піклування, що є обовязковим, стосовно нерухомого майна, право власності або користування яким мають діти. За вказаних обставин [PERSON] просила визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме трикімнатної квартири №25, загальною площею 65,1 кв.м., що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, які відбулися 22 грудня 2016 року через систему електронних торгів арештованим майном (СЕТАМ), оформлені протоколом №222513 проведення електронних торгів від 22 грудня 2016 року, який був сформований ДП «СЕТАМ». У судовому засіданні позивач та її представники [PERSON] підтримали предявлений позов у повному обсязі та просили суд його задовольнити. Представник відповідача [PERSON] міськрайонного ВДВС ГТУЮ у Київській області [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову. В обґрунтування своїх заперечень вказав на те, що [PERSON] міськрайонним ВДВС ГТУЮ у Київській області не допущено порушень порядку проведення електронних торгів. Зокрема, державним виконавцем призначено зберігача майна у відповідності до вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України; інформаційне повідомлення містить інформацію про порядок ознайомлення з майном, наведено контакті телефони зберігача; під час провадження виконавчих дій не встановлено, що в реалізованій квартирі зареєстровано місце проживання неповнолітньої дитини. За вказаних обставин представник відповідача вказав на безпідставність позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» [PERSON] також заперечував проти задоволення позову та вказав, що позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, ДП «СЕТАМ» є організатором електронних торгів та розміщує інформацію в системі на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Зважаючи на те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, передбачених чч.1-3 та 6 ст.203 ЦК України, ч.1 ст.215 ЦК України. Позивач повинен довести належними та допустимими доказами, що: відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, при проведенні електронних торгів; ці порушення вплинули на результати торгів; права і законні інтереси позивача порушені. При цьому, жодних доказів на підтвердження своїх доводів про визнання електронних торгів недійсними позивач до позовної заяви не надала. Тому, у даному випадку, ДП «СЕТАМ» ніяким чином не порушив права позивача та не вчинив жодних дій, які б свідчили про оспорювання будь-яких його прав чи свобод. Представник третьої особи ПАТ КБ «Приватбанк» [PERSON] також заперечувала проти задоволення позову з підстав його необґрунтованості та недоведеності. Третя особа [PERSON] у судове засідання не зявився. Направив до суду письмові заперечення проти позову, в яких вказав, що просить розглядати справу за його відсутності. Крім цього, вказав на те, що предметом спору є визнання недійсними електронних торгів з реалізації трикімнатної квартири №25, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11. Дані торги відбулися згідно з Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України. В позовній заяві [PERSON] зазначила, що при проведенні спірних торгів [PERSON] міськрайонним ВДВС ГТУЮ у Київській області та ДП «СЕТАМ» були порушені вимоги Порядку щодо порядку призначення зберігача майна та щодо змісту інформаційного повідомлення про електронні торги. Проте, зазначені порушенні є надуманими і не заслуговують на увагу. Доводи позивача, що на час проведення електронних торгів в реалізованій квартирі було зареєстровано місце проживання неповнолітньої дочки [PERSON], спростовується доказами, які містяться в матеріалах цивільної справи, зокрема довідкою, наданою Щасливською сільською радою Бориспільського району. Тому [PERSON] просив суд відмовити у задоволенні позову. В.о. служби у справах дітей та сімї [PERSON] районної державної адміністрації Київської області [PERSON] надала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити за відсутності представника служби у справах дітей та сімї. При вирішенні справи повністю поклалася на розсуд суду та просила прийняти рішенні на підставі наявних у справі матеріалів. Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що у задоволенні предявленого позову належить відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що в [PERSON] міськрайонному ВДВС ГТУЮ у Київській області на виконанні перебував виконавчий лист №757/17389/14-ц, виданий 16 жовтня 2014 року Печерським районним судом м. Києва, про стягнення з [PERSON]В на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 39079 гривень 43 копійки (а.с.53). 27 квітня 2014 року старшим державним виконавцем ВДВС [PERSON] МРУЮ [PERSON] було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №47358000 з виконання вищезазначеного виконавчого листа (а.с.52-а). У звязку з тим, що боржником рішення суду в добровільному порядку не виконано, 21 вересня 2015 року в рамках вказаного виконавчого провадження накладено арешт на все майно [PERSON] (а.с.71-а). 21 вересня 2015 року державним виконавцем складено акт опису й арешту майна, яким описано і накладено арешт на майно, а саме квартиру №25, що розташовується за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11 (а.с.74). На підставі акту опису й арешту майна, 22 березня 2016 року державним виконавцем винесено постанову про призначення субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. Так, призначено ТОВ «Українська експертна група» в особі [PERSON], надати письмовий висновок з питань визначення ринкової вартості майна: квартири №25, що розташовується за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11 (а.с.88-а). Згідно висновку про вартість майна від 30 червня 2016 року, наданого оцінювачем [PERSON], встановлено, що ринкова вартість трикімнатної квартири №25, що розташовується за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. П. Морозова, 11, становить 797045 гривень (а.с.101). 22 грудня 2016 року були проведені треті електронні торги в системі електронних торгів арештованим майном (СЕТАМ), на яких було продано вказане майно боржника [PERSON] за ціною у розмірі 557931 гривень 50 копійок. Переможцем електронних торгів визнано учасника №2 [PERSON] Вказані обставини підтверджуються протоколом проведення електронних торгів №222513 від 22 грудня 2016 року (а.с.120-а). 08 лютого 2017 року начальник [PERSON] міськрайонного ВДВС ГТУЮ у Київській області [PERSON] затвердив акт державного виконавця про реалізацію арештованого майна (а.с.127). Відповідно до положення ч.1 ст.16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч.2 ст.16 та ч.1 ст.215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених ч.ч.1-3 та 5,6 ст. 203 цього Кодексу. Крім цього, згідно правових позицій Верховного Суду України, викладених в постановах №6-116цс12 від 24 жовтня 2012 року та №6-1981цс16 від 12 жовтня 2016 року, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Таким чином, ураховуючи, те що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину. Водночас, виходячи зі змісту ч.1 ст.215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України. Підставами для предявлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є недодержання вимог Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, тому при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно було встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів. Таким чином предметом доказування в даній справі є дотримання порядку проведення прилюдних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29 вересня 2016 року, а саме: правил які визначають процедуру підготовки проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтовує саме тим, що державним виконавцем були допущені порушення при підготовці проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, а саме: інформаційне повідомлення про електронні торги не містить відомостей про зберігача майна. До того ж в даному випадку зберігачем майна могла бути лише виключно позивач, оскільки вона постійно проживала у даній квартирі, а тому будь-яка інша особа не мала б жодної можливості забезпечити схоронність та цілісність майна, а також його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів. У відповідності до вимог пп.1 п.5 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) повинно містити, в тому числі відомості, про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім'я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна). Згідно з вимогами п.5 розділу ІІ Порядку виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому ст.58 Закону України «Про виконавче провадження»,

Outcome: dismissed