Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-10 00:00:00

АТ КБ «Приватбанк» звернувся в суд із позовом до [PERSON] , просить стягнути заборгованість за кредитним договором у розмірі 25264 грн. станом на 31.03.2020 року. Позов мотивований тим, що з метою отримання банківських послуг [PERSON] звернулася до АТ КБ «Приватбанк» із заявою б/н від 12.08.2008 року, якою підтвердила згоду на те, що вказана заява разом із умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами банку складає договір про надання банківських послуг. Відповідачем 12.08.2008 року була підписана заява та довідка про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду». Умови і правила надання банківських послуг та тарифи банку є загальнодоступною інформацією, розміщені у відділеннях Банку. Відповідачці відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом та надано в користування кредитну картку. В процесі використання кредитної картки відповідачка не надала своєчасно банку кошти для її погашення, у зв`язку із чим виникла заборгованість за тілом кредиту в розмірі 25264,51 грн., яка складається з заборгованості за тілом кредиту в розмірі 18891,43 грн., 4881,43 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, 50 грн. - нарахована пеня, 250 грн., штраф (фіксована частина) та 1191,17 грн. - штраф (процентна частина). У заявах по суті також покликається на те, що у виписці з карткового рахунку чітко прослідковується, що відповідачці було встановлено кредитний ліміт та вбачається, що вона користувався грошима, отримувала кошти через банкомат, здійснювала розрахунки через термінали в касах магазинів, а отже й отримувала картку «Універсальна», оскільки проведення вказаних операцій неможливо без картки. Також з розрахунку видно, що [PERSON] сплачувала заборгованість. Звертає увагу, що в заяві наявні серія та номер паспорта відповідачки, ідентифікаційний код, підпис на копіях документів. Зауважує, що складання документів російською мовою, відповідало діючому на той час ч.3 ст.14 ЗУ «Про засади державної мовної політики». Зазначає, що всі документи, додані до позову, засвідчені юрисконсультом [PERSON] . Представник відповідача надав суду відзив на позов, відповідно до якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Вважає, що всі документи, які долучені до позовної заяви, не є належними та допустимими доказами, належним чином не посвідчені, деякі документи надані російською мовою, яка не є для нього рідною, та яку він не розуміє. Звертає увагу суду, що відповідач не підписував і ніяким іншим чином не узгоджував «Умови та правила банківських послуг». Також, пропущено строк позовної давності, яку просить застосувати. Просить витребувати у позивача оригінали всіх документів, які ним надані, у зв`язку із тим, що вважає їх неправдивими та недостовірними. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 травня 2020 року відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження із викликом сторін. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 15 липня 2020 року із занесенням до протоколу судового засідання на підставі частини шостої статті 95 ЦПК України, витребувано в позивача оригінали документів, долучених до позову, у зв`язку із поставленням їх під сумнів представником відповідача. 10 серпня 2020 року на адресу суду надійшов лист від 10.08.2020 року, в якому представник позивача пояснив, що до матеріалів справи долучено оригінали розрахунку заборгованості та платіжне доручення. Надати оригінали інших документів не виявляється можливим, оскільки в банку діє електронний документообіг, та запитувані документи знаходяться в електронному архіві, з умовами можна ознайомитися на сайті банку. В судове засідання представник позивача не з`явився, звернуся до суду із заявою, в якій просить розглядати справу у відсутності представника банку. В судовому засіданні представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог, пояснив, що він заперечує достовірність всіх доданих у справі документів, зокрема, розрахунку, виписки, а також те, що його довірителька підписувала заяву від 12.08.2008 року (а.с.32) та справку об условиях кредитирования (а.с.33), що це є справжні документи, условия и правила предоставления Банковских услуг (а.с. 34-43), а також заперечив підпис відповідачки на ксерокопії її паспорта (а.с. 44). Просить не брати їх до уваги як докази, зважаючи також на те, що позивачем не надано на дослідження їх оригінали. Просить в задоволенні позову відмовити. Розглянувши справу, суд доходить висновку, що в задоволенні позову слід відмовити, виходячи з такого. Позивач стверджує, що з метою отримання банківських послуг [PERSON] звернулася до АТ «Приватбанк» із заявою б/н від 12.08.2008 року, якою підтвердила згоду на те, що вказана заява разом із умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами банку складає договір про надання банківських послуг. Також, відповідачем 12.08.2008 року була підписана заява довідка про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду. Умови і правила надання банківських послуг та тарифи банку є загальнодоступною інформацією, розміщені у відділеннях Банку. У зв`язку із цим відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом, а відповідачу надано в користування кредитну картку. В процесі використання кредитної картки відповідач не надав своєчасно банку кошти для її погашення, у зв`язку із чим виникла заборгованість за тілом кредиту в розмірі 25264,51 грн., яка складається з заборгованості за тілом кредиту в розмірі 18891,43 грн., 4881,43 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, 50 грн. - нарахована пеня, 250 грн. Штраф (фіксована частина) та 1191,17 грн. - штраф (процентна частина). Відповідно до Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції від 18.06.2015 №1000/5, ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами (п.1) На документах, що засвідчують права громадян і юридичних осіб, на яких фіксується факт витрати коштів і проведення операцій з матеріальними цінностями, підпис посадової (відповідальної) особи скріплюється печаткою установи (за наявності). Відбиток печатки, що засвідчує підпис посадової особи, ставиться таким чином, щоб він охоплював останні кілька літер найменування посади особи, яка підписала документ, але не підпис посадової особи. У документах, створених на основі уніфікованих форм, печатка ставиться на окремо виділеному для цього місці з відміткою «М.П.».(п.3) Усі реквізити на документі, пов`язані з його проходженням і виконанням, датуються і підписуються. Дата документа проставляється посадовою особою, яка його візує, погоджує або затверджує. Дата зазначається нижче підпису ліворуч.(п.4) Посадові особи підписують документи в межах своїх повноважень, визначених у положеннях (статутах) установи, положеннях про структурні підрозділи, посадових інструкціях, розпорядчому документі про розподіл обов`язків між керівником та його заступниками тощо. У зазначених документах визначається також порядок підписання документів іншими особами в разі відсутності керівника установи та посадових осіб, які уповноважені їх підписувати. Право підписання документів може надаватися посадовим та іншим особам на підставі довіреності. Підпис складається з назви посади особи, яка підписує документ (повної - якщо документ надрукований не на бланку, скороченої - на документі, надрукованому на бланку), особистого підпису, ініціалів (ініціала імені) і прізвища. (п.7). При встановленні ознак офіційного документа слід керуватися такими критеріями: документ має бути складено, видано чи посвідчено відповідною особою в межах її професійної чи службової компетенції за визначеною законом формою та з належними реквізитами; зафіксована в такому документі інформація повинна мати юридично значущий характер - підтверджені чи засвідчені нею конкретні події, явища або факти мають спричиняти чи бути здатними спричинити наслідки правового характеру у вигляді виникнення (реалізації), зміни або припинення певних прав та/або обов`язків. Невідповідність документа хоча б одному з наведених критеріїв перешкоджає визнанню його офіційним. (таку позицію висловив у своїй Постанові ККС ВС від 01.03.2018 по справі № 461/7315/15-к ). Правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003», затвердженим наказом Держспоживстандарту від 7.04.2003 №55, Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції від 18.06.2015 №1000/5, інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти. Відповідно до п.8 розд.10 правил, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії. Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій». У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи. На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія». Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документа, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку. Підпис відповідальної особи засвідчують на документі відбитком печатки організації. Відбиток печатки ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. Такий висновок зробив Верховний суд у постанові №160/7887/18 від 8 травня 2019 року . Відповідно до частини шостої статті 7 ЗУ «Про електронні документи та електронний документообіг», копією документа на папері для електронного документа є візуальне подання електронного документа на папері, яке засвідчене в порядку, встановленому законодавством. За змістом статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. На підтвердження своїх доводів надано такі докази: - розрахунок заборгованості станом на 30.09.2019 року (а.с. 11-17) - не підписаний жодною посадовою особою банку, не містить відбитку печатки та дати складання, ким створено; - розрахунок заборгованості за договором станом на 31.05.2015 року (а.с.8-10) - не підписаний жодною посадовою особою банку, не містить відбитку печатки та дати складання, ким створено; - розрахунок заборгованості станом на 31.03.2020 року - наявний підпис, однак не зазначено прізвища, ім`я, по батькові, посаду особи, яка підписала документ, не містить відбитку печатки, а також, дату складання документа, ким складено; - виписку за договором б/н, [PERSON] , станом на 02.04.2020 року, (а.с. 19-29) - не підписана жодною повноважною особою позивача, не містить відбитку печатки та дати складання, ким створено; - довідка про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки [PERSON] (а.с. 30), - наявний підпис, однак не зазначено прізвища, ім`я, по батькові, посаду особи, яка підписала документ, а також дату складання документа, ким складено; - довідка про надані кредитні картки АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] (а.с. 31) - наявний підпис, однак не зазначено прізвища, ім`я, по батькові, посаду особи, яка підписала документ, а також дату складання документа, ким складено; - ксерокопія анкети та заяви [PERSON] від 12.08.2008 року (а.с. 32), відповідно до якої, остання виявляє бажання оформити на своє ім`я кредитку 55 днів пільгового періоду, з кредитним лімітом 1000 грн., базова процентна ставка 2,5 % річних на залишок заборгованості - копія засвідчена печаткою та підписом юрисконсульта АТ КБ «Приватбанк» 21 квітня 2020 року; - ксерокопія документа - «Справка об условиях кредитирования с использованием кредитки «универсальная, 55 дней льотного периода» від 12.08.2008 року, копія засвідчена печаткою та підписом юрисконсульта АТ КБ «Приватбанк» 21 квітня 2020 року; - документ «Условия и правила предоставления банковских услуг» (а.с. 34-43) - на документі наявний підпис, однак не зазначено прізвища, ім`я, по батькові, посаду особи, яка підписала документ, а також дату складання документа, не зазначено, чи це копія документа чи оригінал; - копія паспорта [PERSON] (а.с. 44-45); - копія відомостей з ЄДРПОУ (а.с. 46), копія довіреності (а.с. 47), банківська ліцензія (а.с. 48), копія першої та другої сторінки статуту (а.с.50-51). Як зазначалося, вище, судом, за клопотанням представника відповідача, який заперечував достовірність всіх документів долучених до позовної заяви, на підставі частини шостої статті 95 ЦПК України, витребувано оригінали документів, долучених до позову. Представник позивача відмовив в наданні оригіналів документів (лист від 10.08.2020 року №1146836-ВБ). Тому, на підставі частини шостої статті 95 ЦПК України, зважаючи на те, що відповідач ставить їх під сумнів, суд не бере до уваги як докази такі додатки, які долучені до позовної заяви: розрахунок заборгованості за договором станом на 31.05.2015 року (а.с.8-10); розрахунок заборгованості станом на 30.09.2019 року (а.с. 11-17); розрахунок заборгованості станом на 31.03.2020 року (а.с.18); виписку за договором б/н, [PERSON] , станом на 02.04.2020 року, (а.с. 19-29); довідку про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки [PERSON] (а.с. 30); довідку про надані кредитні картки між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] (а.с. 31); ксерокопію анкети та заяви [PERSON] від 12.08.2008 року (а.с. 32); ксерокопію документа «Справка об условиях кредитирования с использованием кредитки «универсальная, 55 дней льотного периода» від 12.08.2008 року(а.с.33); додаток «Условия и правила предоставления банковских услуг» (а.с. 34-43). Окремо, суд зауважує, що деякі документи, на які покликається позивач, як на підтвердження розміру заборгованості (розрахунки заборгованості, виписка за договором) взагалі не містять жодного підпису уповноваженої особи, не скріплені печаткою, та не містять реквізитів про особу, яка їх склала та дати їх складання, а отже не є офіційними документами. Всі долучені до позовної заяви копії документів не засвідчені належним чином, зокрема, не містять напису про засвідчення копії, який складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії, який скріплений відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій» або відбитком печатки установи, на лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа не проставлено відмітки «Копія». Тому, вказані копії не набували юридичної сили (п.8 розд.10 Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції від 18.06.2015 №1000/5). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд також враховує, що Конституційний Суд України у своєму Рішенні 11.07.2013 року в справі № 1-12/2013 зазначив, що умови договору споживчого кредиту, його укладання та виконання повинні підпорядковуватися таким засадам, згідно з якими особа споживача вважається слабкою стороною у договорі та підлягає особливому правовому захисту з урахуванням принципів справедливості, добросовісності і розумності. Позивач звернувшись до суду, жодного разу в судове засідання свого представника не направив, незважаючи на неодноразове відкладення слухання справи, надіслання на його адресу заперечення відповідача, запиту суду на підставі ухвали із занесенням до протоколу судового засідання про витребування доказів таких не надав. Тому, зважаючи на те, що позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження своїх позовних вимог, суд доходить висновку, що слід відмовити в задоволенні позову.

Outcome: dismissed