Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-07 00:00:00

Акціонерне товариство «Херсонобленерго» 25 липня 2019 року звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, мотивуючи позов тим, що 15 лютого 2019 року працівниками Акціонерного товариства «Херсонобленерго» за місцем проживання [PERSON] а саме, в домобудівлі, розташованій по [ADDRESS] , було проведено рейд по дотриманню споживачами Правил користування електричною енергією. Так, у ході перевірки 15 лютого 2019 року, було виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме самовільне підключення з порушенням схеми обліку, підключення фазного і нульового проводів від облікових частин у будинку, проводом СИ 2х2,5 мм2 змонтовано подвійну безоблікову розетку для живлення струмоприймачів, кабелем СИ 1,5 мм2 змонтовано безоблікову електричну розетку на горищі, з якої підключено переноску і заведено в будинок для живлення струмоприймачів помимо електролічильники, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується та не сплачується. За наслідками перевірки був складений акт № 234542 від 15 лютого 2019 року. Таким чином, [PERSON] умисно порушив Правила користування електричною енергією для населення. На підставі зазначеного акту, комісією по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електроенергією, затвердженої Постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року, було розраховано розмір, завданих внаслідок даних порушень, збитків в сумі 57 408 грн 58 коп. Просили стягнути з відповідача вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електричною енергією в сумі 57 408 грн 58 коп. та судові витрати по справі. Ухвалою судді від 30 липня 2019 року було відкрито спрощене позовне провадження. З власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не прибула, надала до суду клопотання, в якому просила розгляд справи проводити без її участі. Відповідач в судове засідання не прибув, спрямував до суду заяву, в якій позовні вимоги визнав, справу просив розглянути у його відсутність. Відповідно до ст. 206 ч. 4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ст. 247 ч. 2 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчив матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи зі слідуючого. Матеріалами справи встановлено наступне. Сторони перебувають у договірних відносинах з приводу постачання позивачем відповідачу електричної енергії за особовим рахунком № [NUMBER] . Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Згідно з абзацом 5 п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 53 Правил передбачено, що в разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. З акту № 234542 від 15 лютого 2019 року про порушення Правил користування електричною енергією вбачається, що комісією у складі трьох працівників Акціонерного товариства «Херсонобленерго» за місцем проживання відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , було виявлено самовільне підключення до з порушенням схеми обліку, підключення фазного і нульового проводів від облікових частин в будинку, проводом СИ 2х2,5 мм2 змонтовано подвійну безоблікову розетку для живлення струмоприймачів, кабелем СИ 1,5 мм2 змонтовано бе облікову електричну розетку на горищі, з якої підключено переноску і заведено в будинок для живлення струмоприймачів помимо електролічильники, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується та не сплачується. Пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Згідно Витягу з протоколу № 19 від 18 березня 2019 року засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією № 234542 від 15 лютого 2019 року та розрахунку до нього, розмір завданих відповідачем позивачу збитків визначено у сумі 57 408 грн 58 коп. Враховуючи, що акт про порушення Правил користування електричною енергією та дії представників Акціонерного товариства «Херсонобленерго» відповідачем не оскаржені, то суд розцінює даний акт, як такий, що є дійсним, а отже, він є підставою для нарахування збитків, які підлягають стягненню. Статтею 1166 ЦК України, якою позивач обґрунтовував свої вимоги, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Таким чином, виходячи з положень ст. 1166 ЦК України, підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає, як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Тому, зважаючи на наведене, а також на те, що у деліктних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди та принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві, що визначений ст. 12 ЦПК України, суд приходить до висновку про обґрунтованість пред`явлених Акціонерним товариством «Херсонобленерго» позовних вимог та про необхідність їх задоволення у повному обсязі. Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачений останнім судовий збір в сумі 1 921 грн.

Outcome: approved