Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-23 00:00:00

АТ КБ «Приватбанк» звернувся з позовом в суд про стягнення з відповідача [PERSON] заборгованості у розмірі 17 384 гривні 08 копійок за кредитним договором № б/н від 20 серпня 2013 року та судові витрати у розмірі 1762,00 гривень. В судове засідання представник позивача не зявився, надіславши суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги просить задоволити. З позовної заяви вбачається, що відповідно до укладеного договору № б/н від 20 серпня 2013 року, [PERSON] 20 серпня 2013 року отримала кредит у розмірі 10 000,00 гривень, у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті, складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Договору, де зазначено, що клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, та клієнт дає право банку в будь-який момент змінити(зменшити або збільшити)кредитний ліміт. Підписання даного договору є прямою та безумовною згодою позичальника, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, відповідно до п.2.1.1.2.4 Договору. Відповідач зобовязання за вказаним договором належним чином не виконувала. Станом на 16.10.2018 року [PERSON] має заборгованість у розмірі 17 384 гривні 08 копійок. Позивач просить суд стягнути з відповідача на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 17 384 гривні 08 копійок за кредитним договором № б/н від 20 серпня 2013 року та судові витрати у розмірі 1762,00 гривень. Відповідач в судове засідання не зявилася, хоча належним чином повідомлялася про день слухання справи в суді через оголошення на офіційному веб-сайті Кременецького районного суду Тернопільської області. Причини її неявки суду не відомі. Оскільки, відповідач [PERSON] не зявилася в судове засідання без поважних причин, хоча належним чином повідомлялася про день слухання справи в суді, у відповідності до статті 281 ЦПК України, суд ухвалив винести заочне рішення по справі. 09 січня 2019 року ухвалою суду\~відкрито провадження\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження без\~повідомлення сторін та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою суду від 01\~березня 2019\~року суд з власної ініціативи вирішив розгляд справи провести в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, у відповідності до частини 5 статті 279 ЦПК України. Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду заперечень, щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзиву на позовну заяву не надала. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Суд, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення зі слідуючих міркувань. 20 серпня 2013 року [PERSON] уклала договір\~з АТ\~КБ «Приватбанк» № б/н, ознайомившись з Умовами та Правилами банківських послуг, підписавши Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ КБ «Приватбанк», отримала кредит у розмірі 10 000,00 гривень, у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті, складає між нею та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Договору, де зазначено, що клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, та клієнт дає право банку в будь-який момент змінити(зменшити або збільшити)кредитний ліміт. Підписання даного договору є прямою та безумовною згодою позичальника, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, відповідно до п.2.1.1.2.4 Договору. Договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплату нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісії за користування кредитом та інших витрат. Відповідач зобовязання за вказаним договором належним чином не виконувала. Станом на 16.10.2018 року [PERSON] має заборгованість 17 384 гривні 08 копійок, яка складається з наступного: -6 835 гривень 81 копійка тіло кредиту; -3 719 гривень 82 копійки нараховано відсотків за користування кредитом; -5 524 гривні 45 копійок нараховано пені, а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: -500,00 гривень штраф (фіксована частина). -804,00 гривні штраф (процентна складова). Відповідно до статті 549 ЦК України(штрафом,пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання. За положеннями статті 61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те ж саме правопорушення. Відповідно до статті 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобовязується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити відсотки. АТ КБ «ПриватБанк» свої зобовязання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідно до п.2.1.1.5.5 Договору,- позичальник зобовязується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Згідно статтей 526, 527, 530 ЦК України, зобовязання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно п.2.1.1.5.6 Договору, у разі невиконання зобовязань за договором на вимогу банку виконати зобовязання з повернення кредиту, оплати винагороди банку. Власник карти зобовязаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту, з метою запобігання виникнення овердрафту, згідно п.2.1.1.5.7 Договору. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те ж порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень закріплених у ст. 61Конституції України, щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне й те саме порушення. З метою недопущення застосування накладення на [PERSON] подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те ж саме порушення, суд вважає, що у задоволенні позову в частині стягнення з [PERSON] в користь АТ КБ «ПриватБанк» пені, нарахованої у розмірі 5 524 гривні 45 копійок - слід відмовити. Таким чином, судом було встановлено, що [PERSON] неналежно виконувались зобовязання за кредитним договором, внаслідок чого виникла заборгованість зі сплати основного боргу та процентів за користування кредитом. У позивача виникло право вимагати від відповідача виконання боргових зобовязань та сплати відсотків за користування позикою, а також штрафних санкцій, як це передбачено умовами кредитного договору.

Outcome: approved