Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-28 00:00:00

В березні 2020 р. позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідачів про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] помер її батько, [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на квартиру , що розташована за адресою: [ADDRESS] . При житті спадкодавець не залишив заповіту щодо спадкування його майна. Позивач [PERSON] (донька спадкодавця) та відповідачі [PERSON] мати спадкодавця (бабуся позивача) та [PERSON] (донька спадкодавця) були єдиними спадкоємцями 1 черги за законом відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України. Про смерть батька позивачка дізналась 16 березня 2020 року від своєї бабусі [PERSON] (матері спадкодавця) , також вона повідомила позивачці що необхідно звернутися для отримання спадщини до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васьківської В.С., у якої вже була відкрита спадкова справа № 3\\2019. Через 2 дні, 18 березня 2020 року позивач звернулась із заявою №4 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васьківської В.С. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Постановою № 12\\0231 від 18.03.2020 року приватний нотаріус Васьківська В.С. відмовила у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на підставі ст. 1272 ЦК України, так як вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач вважає, що такий строк пропущено нею з поважних причин, оскільки вона не знала про смерть батька . Батьки позивачки розірвали шлюб в травні 1998 року, коли позивачці було 5 років. На той час позивачка разом з матір`ю проживала за адресою [ADDRESS] , це був гуртожиток у Солом`янському районі м.Києва і єдина адреса , що була відома бабусі [PERSON] ( матері спадкодавця). В 2000 році матір позивачки купує квартиру за іншою адресою та в іншому районі м.Києва , а саме [ADDRESS] , нову адресу знав батько дитини [PERSON] , оскільки приїздив та спілкувався з донькою , але на жаль не повідомив нової адреси проживання доньки своїй матері та новій дружині, у якої потім народилась ще одна донька [PERSON] . Таким чином втратився зв`язок спілкування між бабусею та онукою і тому позивачці не могли повідомити про смерть батька, оскільки вона змінила місце проживання , бабуся знала лише стару адресу. Крім того позивачка уклала шлюб та змінила дівоче прізвище [PERSON] на [PERSON] , про що бабусі не було відомо. Також [INFO] у позивачки народився син [PERSON] , у позивачки були тяжкі пологи та кесарів розтин, вона дуже тривалий час відновлювала свої сили , дитина народилась із діагнозом «жовтушка», коли не можна робити щеплення , не можна виходити на вулицю, не можна спілкуватися в соціумі бо дитяче здоров`я без щеплень наражається на велику небезпеку. На момент смерті [PERSON] дитині позивачки було 11 місяців, то зуби, то температура, то безсонні ночі , нажаль весь час приділявся догляду за новонародженою дитиною. Позивачка декілька разів телефонувала до батька , але ніхто не відповідав. 16 березня 2020 року вона в котре зателефонувавши батьку дізналась від бабусі , що батько помер. Через два дні 18.03.2020 року позивачка вже звернулась із заявою до нотаріуса але отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій з роз`ясненням процедури звернення до суду. Таким чином, виникли непередбачувані обставини які були поважними причинами і перешкодили їй своєчасно звернутися до приватного нотаріуса щодо прийняття спадщини, що залишилася після смерті її батька [PERSON] , а тому вона змушена звернутися до суду з приводу поновлення строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Просить суд визначити їй строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті її батька на два місяці після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 13.04.2020 року відкрито провадження у даній цивільній справі з призначенням розгляду в порядку загального позовного провадження. За клопотанням представника позивача ухвалою суду витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васьківської В.С. копію спадкової справи № 3/ 2019 що до майна померлого [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача та позивач позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили про їх задоволення. Відповідач-1 [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена відповідно до вимог закону, в своїй письмовій заяві, поданій через канцелярію суду, позовні вимоги визнала в повному обсязі та повідомила, що не могла зв`язатися з онучкою та повідомити про смерть батька бо не мала її телефону та адреси і просила позов задовольнити. Відповідач-2 [PERSON] , що діє як законний представник в інтересах малолітньої дочки [PERSON] , до суду не з`явилась, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, до суду надала клопотання, в якому просила позов залишити без задоволення, посилаючись на те, що наведені позивачем обставини не можуть вважатись поважними причинами пропуску строку на прийняття спадщини, та проводити розгляд справи без її участі. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності відповідачів, за наявних у справі матеріалів. Заслухавши пояснення представника позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що позивач у справі [PERSON] є донькою [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно, яке складається, зокрема, з квартири [ADDRESS] . Позивач [PERSON] та відповідачі [PERSON] (мати спадкодавця ) та [PERSON] (донька спадкодавця) були єдиними спадкоємцями 1 черги за законом відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України. Постановою № 12\\0231 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васьківської В.С. від 18.03.2020 року позивачу було відмовлено в оформленні спадкових прав в зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки позивачем у справі до суду подано належні та допустимі докази поважності причин пропуску подачі заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved