Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~АТ КБ «Приватбанк» звернулось в суд з позовом до [PERSON] про стягнення\~заборгованості за\~кредитним договором\~від 12.01.2015року\~на загальну\~суму 7776,41\~грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] 12.01.2015 року у ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», отримав кредит у розмірі 8000 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Оскільки він свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконував, станом на 10.11.2019 року виникла кредитна заборгованість за тілом кредиту у розмірі 7776,41 грн. [INFO] [PERSON] помер. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємцем, яка прийняла спадщину після смерті [PERSON] є [PERSON] , адже вона на час смерті проживала разом зі спадкодавцем. Оскільки [PERSON] прийняла спадщину, до складу якої входять і кредитні зобов`язання померлого, вона повинна сплатити заборгованість, яка виникла за кредитним договором укладеним [PERSON] . \~ \~ \~ \~Представник позивача в судове засідання не з`явився. Причини неявки не повідомив. У позовній заяві зазначив, що просить розглядати справу без його участі, не заперечує проти винесення заочного рішення. \~ \~ \~ \~Відповідач, належним чином повідомлялась про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явилась без повідомлення причин, відзив не подала. \~ \~ \~ \~Враховуючи згоду представника позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити на підставі наявних матеріалів справи та доказів заочне рішення, відповідно до вимог ст.ст. 280-284 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позов, оцінивши подані позивачем докази, суд приходить до наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] 12.01.2015 року у ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», отримав кредит у розмірі 8000 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Оскільки він свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконував, станом на 10.11.2019 року, згідно наданого позивачем розрахунку, виникла кредитна заборгованість за тілом кредиту у розмірі 7776,41 грн. [INFO] [PERSON] помер. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду\~від 13.08.2020\~року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, та постановлено витребувати з Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1, інформаційну довідку (витяг зі Спадкового реєстру) та копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , а також витребувати з Пантаївської селищної ради м. Олександрія Кіровоградської області довідку щодо того, які саме особи були зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , станом на 13.12.2016 року, тобто на момент смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~28.08.2020 року на адресу суду надійшли матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] . Відповідно до вказаної спадкової справи встановлено, що спадщину після смерті [PERSON] прийняла [PERSON] . [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини після смерті [PERSON] на користь [PERSON] . \~ \~ \~ \~Листом Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09.09.2020 року на офіційну електронну адресу АТ КБ «Приват Банк» зазначена вище інформація була повідомлена, а також роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням\~позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. \~ \~ \~ \~Але представник банку жодного клопотання до суду не надіслав. Причини неявки у судове засідання не повідомив. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Обставини справи,\~які за\~законом мають\~бути підтверджені\~певними засобами\~доказування,\~не можуть\~підтверджуватись іншими\~засобами доказування\~(ч.\~2\~ст.\~78\~ЦПК України).\~Достатніми є\~докази,\~які у\~своїй сукупності\~дають змогу\~дійти висновку\~про наявність\~або відсутність\~обставин справи,\~які входять\~до предмета\~доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до\~ справи в зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. \~ \~ \~ \~Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду\~ справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. \~ \~ \~ \~Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. \~ \~ \~ \~Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. \~ \~ \~ \~Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду\~справи (висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). \~ \~ \~ \~Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (ст.51 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду\~справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). \~ \~ \~ \~Отже, оскільки позов пред`явлений до неналежного відповідача, банком клопотання про залучення до участі у справі належного відповідача не заявлялось, тому позов не підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України у зв`язку з відмовою у задоволенні позову не підлягають стягненню на користь позивача понесені ним витрати зі сплати судового збору. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed