Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-24 00:00:00

АТ КБ «Приватбанк» звернувся з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що згідно укладеного 23.03.2011 року договору № б/н відповідачу [PERSON] надано кредит у виді встановленого кредитного ліміту в сумі 18000 гривень на платіжну картку. Відповідач порушив зобов`язання за кредитним договором і станом на 10.04.2019 року загальна сума заборгованості становить 55135,15 гривень, з яких: 27479,09 гривень - тіло кредиту, 5392,87 гривень - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 0,00 гривень -нараховано відсотків за користування кредитом, 19061,52 гривень - нараховано пені, 100 гривень - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 гривень, а також: 500,00 гривень - штраф (фіксована частина), 2601,67 гривень - штраф (процентна складова), які просив стягнути з відповідача. Представник позивача подав письмове клопотання про підтримання позову, розгляд справи за його відсутності, погодження на заочний розгляд справи. Відповідач [PERSON] позов визнав частково, а саме визнав позов в частині стягнення основного боргу, подав письмову заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що 23.03.2011 року АТ КБ «Приватбанк» видав відповідачу платіжну кредитну картку, що підтверджується копією анкети-заяви і що свідчить про укладення сторонами кредитного договору, згідно умов якого відповідач отримала кредит в сумі 18000 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну. Згідно з Умовами та Правилами надання банківських послуг відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними, та зобов`язався повертати Приватбанку зняті або витрачені ним грошові кошти протягом 55 днів з дня здійснення кожної трансакції та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом. У випадку неналежного виконання цих грошових зобов`язань відповідач зобов`язався сплачувати проценти за користування кредитом, а також сплатити пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості. Згідно ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Як передбачено статтею 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст.536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти. Розмір процентів може встановлюватися договором. Згідно ч.1 ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У статті 611 ЦК України зазначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст.1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Згідно ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до наданого позивачем розрахунку станом на 10.04.2019 року загальна сума заборгованості становить 55135,15 гривень, з яких: 27479,09 гривень - тіло кредиту, 5392,87 гривень - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 0,00 гривень -нараховано відсотків за користування кредитом, 19061,52 гривень - нараховано пені, 100 гривень - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 гривень, а також: 500,00 гривень - штраф (фіксована частина), 2601,67 гривень - штраф (процентна складова). Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Згідно ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За змістом статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків, як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеної 21.10.2015 року при розгляді справи № 6-2003цс15, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Як роз`яснив Верховний Суд України у постанові від 11.10.2017 року при розгляді справи № 6-1374цс17, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Позивачем в порушення передбачених статтею 61 Конституції України вимог, неправомірно застосовано подвійний вид відповідальності за порушення умов кредитного договору у виді пені та штрафів. Позивачем в порушення передбачених статтею 61 Конституції України вимог, неправомірно застосовано подвійний вид відповідальності за порушення умов кредитного договору у виді пені та штрафів, а тому вимога в частині стягнення з відповідача пені у розмірі 19161,52 гривень задоволенню не підлягає. Виходячи з наведеного, заявлені вимоги підлягають частковому задоволенню, з відповідача належить стягнути заборгованість у розмірі 36073,63 гривень. У відповідності до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 1921 гривень. Позовні вимоги підлягають задоволенню на 65,43%, тому з відповідача належить стягнути на відшкодування понесених позивачем витрат по сплаті судового збору в сумі 1257 гривень. На підставі ст.ст.2, 15, 526, 530, 536, 546, 549, 551, 611, 612, 625, 1050, 1054 ЦК України,

Outcome: partial