Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-12 00:00:00

АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернулось до суду з позовом до [PERSON] в якому просить стягнути з відповідача на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором б/н від 12.09.2008 року у розмірі 13000 грн. та судові витрати у розмірі 1921 грн. Позовні вимоги представник позивача мотивує тим, що [PERSON] звернулась до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Заяву б/н від 12.09.2008 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 13000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. АТ КБ «ПРИВАТБАНК» свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач не надавала своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками а також іншими витратами відповідно до умов Договору, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 15.08.2019 року становить 20075,82 грн. та складається з: заборгованість за тілом кредита 9013,95 грн.;\~заборгованість за простроченим тілом кредиту\~4211,56 грн.; заборгованість за нарахованими відсотками 0,00 грн.; нарахована пеня за прострочене зобов`язання 4906,22 грн.; нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. 750 грн.; а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) 250 грн.; штраф (процентна складова) 944,09 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Зазначив, що не заперечує проти заочного розгляду справи та ухвалення судом заочного рішення. Відповідач [PERSON] \~в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася, причину неявки суду не повідомила. За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст.280 ЦПК України. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] було укладено договір б/н від 12.09.2008 року, за яким остання отримала кредит у розмірі 13000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. ПАТ КБ ПРИВАТБАНК, згідно з рішенням загальних зборів акціонерів від 30.04.2009 року, є правонаступником прав та обов`язків ЗАТ КБ ПРИВАТБАНК. Згідно з рішенням Єдиного акціонера Банку від 21 травня 2018 року №519 було змінено тип банку з публічного на приватне акціонерне товариство та змінено найменування банку на АТ КБ «ПриватБанк», яке є правонаступником всіх прав та зобов`язань ПАТ КБ «ПриватБанк». 12.09.2008 року відповідачем було подано заяву до АТ «ПРИВАТБАНК» про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку. З заяви вбачається, що [PERSON] своїм підписом підтвердила, що вона ознайомлена і згодна з умовами надання банківських послуг, а також з пам`яткою клієнта, умовами, правилами надання банківських послуг та тарифами, які разом із заявою складають договір про надання банківських послуг. Позивач свої обов`язки виконав в повному обсязі, шляхом надання відповідачу можливості розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідно до Умов та Правил надання банківських послуг, відповідач прийняв на себе зобов`язання: погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, на перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах передбачених цим договором - відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов і Правил надання банківських послуг; у разі невиконання зобов`язань за договором, на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати винагороди Банку - відповідно до п.2.1.1.5.6 Умов і Правил надання банківських послуг. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керується п.п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Договору, на підставі яких відповідач при укладенні Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 2.1.1.5.7 Договору. [PERSON] умови кредитного договору не виконала, у зв`язку з чим виникла заборгованість, яка станом на 15.08.2019 року становить 20075,82 грн. та складається з: заборгованість за тілом кредита 9013,95 грн.;\~заборгованість за простроченим тілом кредиту\~4211,56 грн.; нарахована пеня за прострочене зобов`язання 4906,22 грн.; нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. 750 грн.; а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) 250 грн.; штраф (процентна складова) 944,09 грн. Наявність заборгованості у зазначеному розмірі підтверджується розрахунком заборгованості. Відповідно до ст. ст.\~526,\~1054 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього\~Кодексу; за кредитним договором позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до\~статті 599 ЦК України,\~зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно зі ст.610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то вразі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст. 1048 цього Кодексу. Як зазначено в ч.1 статті 1048 ЦК України,\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Враховуючи, що відповідач взятих на себе кредитних зобов`язань в строки, передбачені договором кредиту, належним чином не виконала, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором від 15.08.2019 року, яка складається з: заборгованості за тілом кредита 9013,95 грн.;\~заборгованості за простроченим тілом кредиту\~4211,56 грн.; пені за прострочене зобов`язання 4906,22 грн.; пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. 750 грн. Стосовно позовних вимог про стягнення з відповідача суми штрафів у розмірі 250 грн. (фіксована частина) та 944 грн. 09 коп. (процентна складова), нарахованої позивачем через несвоєчасне виконання відповідачем грошових зобов`язань, суд вважає за необхідне зазначити наступне. За правилами ст.549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За положенням ст.61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Умовами кредитного договору б/н від 12.09.2008 року передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору. У той самий час умовами кредитного договору також передбачена сплата штрафів фіксованої частини та процентної складової. Відповідно до ст.549 ЦК України\~штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України\~щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 21.10.2015 року у справі № 6-2003цс15 та від 11 жовтня 2017 року № 6-1374цс17. Таким чином,\~вимоги АТ\~КБ «ПРИВАТБАНК»\~в частині\~стягнення з\~відповідача штрафів\~у загальному\~розмірі 1194\~грн.\~09\~коп.\~(250\~грн.\~фіксована\~частина +\~944\~грн.\~09\~коп.\~процентна\~складова)\~задоволенню\~не підлягають. Враховуючи вищевикладене з [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором б/н від 12.09.2008 р. у загальному розмірі 18881 грн. 73 коп. (заборгованість за тілом кредита 9013,95 грн.;\~заборгованості за простроченим тілом кредиту\~4211,56 грн.; пені за прострочене зобов`язання 4906,22 грн.; пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. 750 грн.) Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до\~ст.141 ЦПК України, та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений ним при подачі позову у розмірі 1921 грн. На підставі приведеного вище,

Outcome: partial