Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-16 00:00:00

В березні 2020 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив ухвалити рішення, яким стягнути з відповідачів в рахунок відшкодування збитків суму 133 662 грн. 64 коп., а також судовий збір по справі у розмірі 2102 грн. 00 коп. В обґрунтування позову, позивач вказав на те, що під час проведення технічної перевірки представниками позивача 09.07.2018 року за адресою: [ADDRESS] , було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не належить оператору системі, поза засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Акт про порушення №133126 від 09.07.2018 року складено у присутності [PERSON] , з яким відповідач був ознайомлений. Сума збитків завдана позивачу, нарахована за Протоколом №53/18 від 17.07.2018 року, складає 133 662,64 грн., яку відповідачі у добровільному порядку не відшкодовують. Крім того, позивач зазначає, що відповідачам була направлена претензія, але відповідь на неї не надійшла, у зв`язку з чим, позивач вимушений звернутись до суду. Виклик сторін відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, у порядку спрощеного провадження не здійснювався, справа розглядалася за наявними у справі матеріалами. Відповідачі у встановлений судом строк не скористалися своїм правом на надання відзиву на позовну заяву, у зв`язку з чим, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Статтею 15 ЦК України визначено право на захист цивільних прав та інтересів, де зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, що передбачено ст. 16 ЦК України. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В судовому засіданні встановлено, що Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» є постачальником послуг електричної енергії, а відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Згідно відомостей з актів про порушення, акту засідання комісії та акту технічної перевірки, між позивачем та відповідачем [PERSON] укладено договір на постачання електричної енергії та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с.8-9, 13-15). Відповідно до Акту про порушення № 133126 від 09.07.2018 року, 09 липня 2018 року за адресою проживання відповідачів: [ADDRESS] , проведено технічну перевірку стану електричних приладів обліку і електроустановок, за наслідками перевірки виявлено порушення п.5.5.5 ПРРЕЕ, передбачене п.п. 5,6 п. 2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562 (далі Методика, чинної на час виникнення спірних правовідносин), самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не належить оператору системі, поза засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку з метою без облікового споживання електричної енергії. Самовільне підключення, яке не можливо виявити при контрольному огляді та без спеціальних технічних засобів, виконане шляхом обладнання відгалуження з ввідних до облікових дротів у ванній кімнаті на автоматичний перемикач АП50-40А на без облікові розетки в квартирі. Порушення виявлено «ПОИСК-1» № 2045 до 07.02.2019 року та продемонстровано споживачу. (арк.с.8-9). Зазначені обставини проведення технічної перевірки стану електричних приладів обліку підтверджуються також Пояснювальною до акту, складеною особами, що брали участь в технічній перевірці та складенні акту та є представниками позивача: електромонтера [PERSON] , електромонтера [PERSON] та майстра [PERSON] (а.с.11). Відповідно до досліджених пояснень щодо проведення технічної перевірки вбачається, що самовільне підключення було виявлено працівниками відповідача, після того, як відповідачем їх було допущено до місця встановлення лічильника, де ними після дозволу власника приміщення, було вимкнено навантажувальний автомат для огляду струмоприймачів. Під час їх візуального огляду було виявлено працюючі струмоприймачі: водонагрівач та вентилятора. Прилад обліку на використовувану енергію не реагував. Після відключення ввідного фазного дроту від приладу обліку , у ванній кімнаті виявлено від ввідних облікових дротів до підключення до приладу обліку, обладнане відгалуження на автоматичний перемикач АП50-40А. З даного автоматичного перемикача виходило по п`ять дротів на без облікові розетки в квартирі. Жодних спеціальних технічних засобів, які застосовувалися працівниками позивача - в письмових поясненнях наведено не було. Таким чином, Акт та пояснення які були складені працівниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» підтверджують факт порушення, а саме самовільне підключення відповідача до електромережі, однак не підтверджують факт виявлення такого порушення з використанням спеціального пристрою, зокрема і пристрою ПОИСК-1, на використання якого вказував позивач в позові. Таким чином, аналізуючи досліджені судом докази щодо обставин проведення технічної перевірки, встановлено, що виявлене порушення можливо було виявити без використання спеціального пристрою, шляхом огляду струмоприймачів при навантаженні та при вимкненні навантаження у поєднанні зі спостереженням за показниками приладу обліку , що власне і було здійснено під час проведення перевірки. Судом встановлено, що планова технічна перевірка та заміна приладів обліку електроенергії за адресою [ADDRESS] , була проведена працівником АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» 17.03.2011 року (а.с.15). Відповідно до п. п. 36 п. 1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.04.2018 року контрольний огляд засобів комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Таким чином, судом встановлено факт проведення перевірки за адресою проживання відповідача та факт безоблікового користування електричною енергією. Відповідно до протоколу № 53/18 від 17.07.2018 року засідання комісії 2РЕМ ДМЕМ по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, зафіксовано правомірність складеного акту про порушення Правил, та розрахований збиток на суму 133 662,64 грн.. Встановлено, що відповідач-1 був присутній під час засідання комісії та копію протоколу отримав, відповідачу-2 примірник протоколу був надісланий на поштову адресу (а.с.6-7). Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (Методика - чинна до 27.07.2019 року) . Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. За змістом ст. ст. 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно положень ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Частиною 2, 3 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (ч.2 ст.77). Згідно абз. 4 п. п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Відповідно до абз. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктами 8.2.4, 8.2.5. та 8.2 ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п.п. 8.2.6. п. 8.2. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Згідно з п.п. 6 п. 3.1 Методики порушенням ПКЕЕН є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. У пункті 4 Порядку зазначено визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою. Таким чином, судом на підставі досліджених доказів достовірно встановлено, що [PERSON] , який є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановки, допустив самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не належать АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», поза приладом обліку, допустивши порушення ПРРЕЕ. Факт безоблікового споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушення ПРРЕЕ від 09.07.2018 року, який підписано представниками постачальника електричної енергії та споживачем, жодних зауважень щодо встановлення самого факту безоблікового споживання електричної енергії до складеного акта про порушення [PERSON] не внесено. Обсяг недоврахованої електроенергії відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по протоколу № 53/18 від 17.07.2018 року складає 86803 кВт на суму 133 662,64 грн. за період з 09.07.2015 по 09.07.2018 року. Однак, суд не може погодитися із розміром нарахувань за безобліково спожиту електроенергію в сумі 133 662,64 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача, на підставі проведеного ним розрахунку. Так, згідно п.п. 6 п. 3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Згідно п.п. «б» п.3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Відповідно до п.3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п.п.6 п.3.1 Методики добовий обсяг споживання електроенергії визначається за формулою (п.2.7) Методики. У свою чергу зміст п.2.7 Методики повторює п.3.3 і вказує, що для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Отже, як п. 2.7, так і п.3.3 Методики вказують на необхідність проводити нарахування із сумарної кількості днів, починаючи із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше ніж за 12 календарних місяців. Дата останнього контрольного огляду засобу обліку відповідача виконана працівником енергопостачальника 17.03.2011 року, тобто більше 12 місяців до дня виявлення порушення, а відтак нарахування безоблікового споживання електроенергії з боку відповідача має проводитися саме за 12 календарних місяців ( з 09.07.2017 року, а не із 09.07.2015 року, як розраховано позивачем. Відповідно до п. 3.3. Методики, розрахунок вартості не облікованої електроенергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії. За тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості електричної енергії, за кількістю днів. Таким чином, розрахунок безоблікованої електричної енергії повинен бути розрахований таким чином: 79,200 кВт (добова потужність без облікового споживання) х 365 днів = 28908 кВт - загальна потужність без облікового споживання. Тариф відповідно до норм споживання в період з 07 вересня 2017 року по 07 вересня 2018 року складав - 01,68 грн.. Відповідно, вартість електроенергії має бути обчислена наступним чином: 01,68 х 28908 = 48565,44 грн. Таким чином, сума збитків, яка має бути стягнута з відповідача на користь позивача внаслідок споживання не облікованої електричної енергії складає 48565,44 грн. Отже, зібрані у справі докази та їх наявна оцінка вказують на наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог. Вирішуючи питання про встановлення особи, з вини якої позивачу завдано збитків та з якої такі збитки підлягають стягненню, суд виходить з наступного. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, та від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц. В свою чергу, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі №570/3439/16-ц зроблено правовий висновок про те, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (пункт 41 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача. Враховуючи наведене, суд зазначає, що встановивши факт безоблікового користування електричною енергією відповідачем [PERSON] , з`ясувавши причину та розмір завданих збитків позивачу і врахувавши, що саме [PERSON] є споживачем електричної енергії, з яким у позивача існують договірні відносини та відсутність в матеріалах справи будь-яких доказів причетності відповідача-2 [PERSON] до заподіяння збитків чи належності їй житлового приміщення, де було розташовано електроустановку, суд приходить до обґрунтованого висновку про відсутність передбачених законом підстав для відшкодування завданих збитків відповідачами у солідарному порядку та необхідності відмови у позові в частині вимог до [PERSON] у зв`язку з їх недоведеністю. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з позову, позивачем було сплачено 2102 грн. Оскільки, вимоги позивача задоволенні частково (на 36%), то з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір сплачений за подачу позову у розмірі 756 грн. 72 коп.. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial