Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

Бовшик М.Ю. , який діє в інтересах [PERSON] звернувся до суду із уточненою в подальшому позовною заявою про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Позов мотивує тим, що 22.05.2016 відбулося залиття квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] 23 травня 2016 року у дану квартиру, прибула комісія в складі майстрів комунального підприємства «ЖЕК» для складання акту про залиття квартири. В результаті огляду та обстеження квартири було виявлено наступне: в спальні (поклеєні шпалери на стелі та стінах) - мокрі сліди залиття орієнтованою площею на стінах - 0,5 кв.м., на стелі - 9 кв.м.; в коридорі (поклеєні шпалери на стелі та стінах) - мокрі сліди залиття орієнтованою площею на стінах - 1,8 кв.м., на стелі - 4 кв.м.; в туалеті (поклеєні шпалери на стінах на стелі пластикова вагонка) - мокрі сліди залиття орієнтованою площею на стінах 1,8 кв.м. Комісією також було встановлено, що залиття відбулося 22.05.2016 з квартири [ADDRESS] , яка розташована на третьому поверсі, над квартирою №44 , та власником якої є відповідач - [PERSON] . Причиною залиття було протікання зливного бачка в туалеті. За зверненням батька позивача - [PERSON] , який постійно проживав у квартирі [ADDRESS] , до КП «ЖЕК», яке мало місце 31.05.2016, майстрами КП «ЖЕК» було складено акт повторного обстеження квартири [ADDRESS] , в результаті якого огляду останніми було виявлено наступне: в спальні зі стелі крапає вода та відклеїлись шпалери в місці залиття; в коридорі на стелі та стінах мокрі сліди від залиття, вздуті шпалери та деформувалася підлога з лінолеуму, під яким знаходиться оргаліт - 4кв.м.; в туалеті деформувалися двері. Внаслідок залиття в туалеті, спальні та ванній кімнатах зникло світло, про що зафіксовано в журналі АДС КП «ЖЕК» від 28.05.2016. В результаті пошкодження та неодноразового залиття квартири, яка на праві власності належить [PERSON] , останній завдана матеріальна шкода на суму 3950 грн. На добровільних засадах відповідач відмовляється відшкодувати нанесені матеріальні збитки або провести ремонтні роботи своїми силами та за свій рахунок. У зв`язку з неодноразовим залиттям квартири позивач постійно перебуває у душевних стражданнях, стресових ситуаціях пов`язаних з залиттям квартири, вважає, що діями відповідача [PERSON] завдано моральної шкоди, яку вона оцінює в розмірі 10000 грн. Просить суд стягнути з відповідача на користь [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 3950 грн., моральну шкоду в сумі 28168 грн. та судові витрати по справі. В ході розгляду справи проведено наступні процесуальні дії: 06.06.2017 ухвалою суду відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд на 03.07.2017. 11.09.2017 від відповідача [PERSON] до суду надійшло заперечення на позов, відповідно до якого останній позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди не визнав, просив відмовити у задоволенні позову у цій частині (а.с.35-37 т.1). Ухвалою суду від 16.11.2017 зобов`язано позивача [PERSON] доплатити суму судового збору по справі за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди у встановлений строк протягом 5 днів з моменту отримання ухвали. Згідно пп.9 п.1 Розділу XIII Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. 26.12.2017 представником позивача до суду подано заяву про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження (а.с.77 т.1). Ухвалою суду від 27.12.2017 позовну вимогу [PERSON] про стягнення моральної шкоди у сумі 10000 грн. вирішено вважати неподаною. Ухвалою суду від 27.12.2017 розгляд даної справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 26.01.2018, встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов. 12.01.2018 від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву (а.с.88-90 т.1), відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, вважає, що причина залиття у акті, складеному членами комісії КП «ЖЕК» зазначена не вірно, оскільки на його думку причиною є тріщина на задній стінці зливного бачка (виробничий брак). 26.01.2018 у зв`язку з заявленим клопотанням представника позивача судовий розгляд по справі відкладено на 07.02.2018. 07.02.2018 представником позивача [PERSON] - адвокатом Бовшиком М.Ю. подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, просить стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі, який буде уточнено після проведення психологічної експертизи, а також відстрочити сплату судового збору за дану позовну вимогу до винесення рішення суду. Ухвалою суду від 07.02.2018 відстрочено позивачу сплату судового збору за позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири, але не більше як до ухвалення судового рішення. З метою з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме чи є ситуація, що досліджується по справі психотравмувальною для позивача, та чи спричиняє вона моральну шкоду, 07.02.2018 ухвалою суду призначено у справі судово-психологічну експертизу, на час виконання якої провадження у справі зупинено. 08.10.2019 ухвалою суду поновлено провадження по даній справі, у зв`язку з надходженням висновку експерта за результатами проведення судової психологічної експертизи, судовий розгляд призначено на 28.10.2019. 28.10.2019 розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючого у відрядженні. 21.11.2019 до суду від позивача [PERSON] надійшла заява про уточнення розміру заявленої позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди (а.с.20,21 т.2), просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 28168,00 грн., відповідно до орієнтовного розміру її грошової компенсації, зазначеної висновком експерта, що може становити 6,75 мінімальні заробітні плати, установлених на момент розгляду справи. Ухвалою суду від 02.12.2019 заяву [PERSON] про уточнення (збільшення) розміру заявленої позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 28168,00 грн. прийнято до розгляду. В судовому засіданні представник позивача Бовшик М.Ю. , який діє на підставі ордерів серії ЧК №58550 від 07.02.2018 та серії ЧК №58464 від 01.06.2017 (а.с.12, 109 т.1) збільшені позовні вимоги підтримав повністю, просить суд їх задовольнити в повному обсязі та стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 3950 грн., моральну шкоду у розмірі 28168 грн. та покласти на відповідача понесені позивачем судові витрати. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав повністю, пояснив, що він добровільно хотів допомогти позивачу, шляхом проведення ремонту за власні кошти, але вона відмовилася, вважає, що наданий позивачем кошторис та акт про причини залиття не відповідають дійсності, тому у задоволені позову просить відмовити. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, беручи до уваги покази свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Стаття 13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування квартири від 15.02.2013, посвідченим державним нотаріусом Канівської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №1-250 та витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.02.2013 (а.с.15-17 т.1). 23.05.2016 членами комісії у складі майстрів КП «ЖЕК»: [PERSON] та [PERSON] в присутності [PERSON] , який є батьком позивача та постійно проживав у квартирі, яка належить позивачу, складено акт №243 (а.с.21 т.1) про те, що 22.05.2016 відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Згідно акту було виявлено та встановлено: в спальні (поклеєні шпалери на стелі та стінах) - мокрі сліди залиття орієнтованою площею на стінах - 0,5 кв.м., на стелі - 9 кв.м.; в коридорі (поклеєні шпалери на стелі та стінах) - мокрі сліди залиття орієнтованою площею на стінах - 1,8 кв.м., на стелі - 4 кв.м.; в туалеті (поклеєні шпалери на стінах на стелі пластикова вагонка) - мокрі сліди залиття орієнтованою площею на стінах 1,8 кв.м. Комісією також було встановлено та підтверджено записом в журналі аварійно-диспетчерської служби КП «ЖЕК», що залиття квартири відбулося 22 травня 2016 року з квартири [ADDRESS] , яка розташована на третьому поверсі, над квартирою №44 , та власником якої є [PERSON] . Причиною залиття являється протікання зливного бачка в туалеті. Згідно акту комісії у складі майстрів КП «ЖЕК»: [PERSON] та [PERSON] в присутності батька позивача - [PERSON] від 31.05.2016 №260 (а.с.22 т.1) вбачається, що в результаті повторного огляду квартири [ADDRESS] було виявлено наступне: в спальні зі стелі крапає вода та відклеїлись шпалери в місці залиття; в коридорі на стелі та стінах мокрі сліди від залиття, вздуті шпалери та деформувалася підлога з лінолеуму під яким знаходиться оргаліт - 4кв.м.; в туалеті деформувалися двері. Внаслідок залиття в туалеті, спальні та ванній кімнатах зникло світло, що зафіксовано в журналі АДС КП «ЖЕК» від 28.05.2016. Згідно локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 на ремонт квартири [ADDRESS] (а.с.23 т.1) у зв`язку з залиттям квартири необхідно провести наступні роботи: знімання шпалер простих та поліпшених (100 м.кв, кількість 0,821); розбирання покриттів підлог з лінолеуму та реліну (100 м. кв., кількість 0,667); обклеювання стін шпалерами простими та середньої щільності (100 м. кв., кількість 0,667); ); обклеювання стель шпалерами простими та середньої щільності (100 м. кв., кількість 0,154); розбивання покриттів підлог з деревоволокнистих плит (100 м. кв., кількість 0,161); улаштування покриття із деревоволокнистих плит в один шар площею до 10 кв.м. (100 м.кв., кількість 0,161); улаштування покриття з лінолеуму площею покриття до 10 кв. м. (100 м.кв., кількість 0,161); саморіз (64 шт.); оргаліт (6 листів). На підставі вище зазначеного локального кошторису вартість ремонту квартири [ADDRESS] в поточних цінах станом на 03.08.2016 становить 3950,00 грн. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 (далі - Правил), у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. А відтак, власник зобов`язаний володіти, користуватись, розпоряджатись своєю власністю так, щоб це не завдавало шкоди правам, інтересам та майну інших осіб, і, відповідно, вживати для цього необхідних заходів. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Зі змісту заяви директора КП «ЖЕК» (а.с.43 т.1) вбачається, що відповідно до Акту №243 від 23.05.2016 щодо залиття квартири [ADDRESS] , виданого КП «ЖЕК», причиною залиття вказано протікання зливного бачка. Частина труби від стояка та зливний бачок являється внутрішньоквартирною мережею і тому відповідальність за неї несе на власник (квартиронаймач) квартири. У судовому засіданні відповідач [PERSON] не ставив під сумнів та не оспорював факт того, що він є власником квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище, над квартирою [ADDRESS] . Саме тому суд критично оцінює твердження відповідача, щодо відсутності його вини у залитті квартири, яка належить позивачу, оскільки на його думку причиною цього залиття стало наявність тріщини на зливному бачку через виробничий недолік. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, що її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Висновком експерта КНДІСЕ за результатами проведення судової психологічної експертизи №12709/18-61 від 25.09.2019 (а.с.226-232 т.1) встановлено, що ситуація, яка досліджується по справі, є психотравмувальною та спричиняє моральну шкоду для [PERSON] . За параметрами та тривалістю змін у діяльності та структурі особистості визначається помірний ступінь психологічного ураження, що відповідає короткочасним зміненим психічним станам не хворобливого рівня. З урахуванням індивідуально-психологічних особливостей, [PERSON] спричинена моральна шкода. За умови визнання судом заподіяння [PERSON] моральної шкоди, орієнтовний розмір її грошової компенсації може становити 6,75 мінімальні заробітні плати, установлених на момент розгляду справи судом. Відповідно до вимог статей 110, 112, 113 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта має бути мотивоване в судовому рішенні. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] , яка є майстром Канівського КП «ЖЕК», пояснила, що 22.05.2016 до КП «ЖЕК» надійшов виклик з приводу залиття квартири, після чого приїхала аварійна служба та перекрила стояк. При обстеженні квартири позивача 23.05.2016 було виявлено пошкодження після залиття в спальній кімнаті, коридорі та туалеті, про що було складено відповідний акт. Підтверджує, що відповідач [PERSON] пообіцяв відремонтувати протікання зливного бачка в туалеті, що було причиною залиття квартири. Вона також була у квартирі відповідача [PERSON] та підтверджує, що оскільки бачок в туалеті є внутрішньоквартирною мережею, то відповідальним за залиття є власник квартири. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] , яка є майстром дільниці КП «ЖЕК», пояснила, що їй не відомо хто викликав аварійну службу КП «ЖЕК», не перевіряла чи було перекрито стояк. При повторному обстеженні квартири позивача 31.05.2016 вона разом з майстром [PERSON] складала акт обстеження квартири. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] , який працює слюсарем КП «ЖЕК», пояснив, що у день залиття квартири 22.05.2016 він не працював. Він з`явився до квартири [ADDRESS] на виклик відповідача, який надійшов наступного дня після залиття через диспетчера, з метою з`ясування причини залиття. Після чого він з`ясував, що був пошкоджений зливний бачок у туалеті та перекрив воду по стояку кухні, а по стояку ванної кімнати та туалету воду на то час уже було перекрито. Відповідно до вимог ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Надані відповідачем [PERSON] товарні чеки на підтвердження добровільного відшкодування завданих залиттям квартири збитків (а.с.93 т1), суд не бере до уваги, оскільки придбання клею, шпалер та проводу ППВ 2х2,5м не передбачено та не включено до локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 на ремонт квартири [ADDRESS] . З огляду на викладене, вбачається, що відповідач [PERSON] не довів суду, що залиття квартири позивача сталося не з його вини, а відповідно до ч.2 ст. 1166 ЦК України обов`язок доказування того, що шкода завдана не з вини відповідача покладено на відповідача. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вартість матеріального збитку, завданого належній позивачу квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття водою в сумі 3950,00 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача [PERSON] відповідно до ст. 1166 ЦК України у відшкодування матеріальної шкоди. Внаслідок душевних страждань у зв`язку з залиттям квартири, пошкодженням майна позивачу заподіяно моральну шкоду. Враховуючи глибину душевних страждань позивача, враховуючи висновок судової психологічної експертизи, а також виходячи з вимог розумності і справедливості суд вважає, що розмір моральної шкоди, заподіяної позивачу у зв`язку з залиттям належної їй квартири становить 14000 грн., яку відповідно до ст. 1167 ЦК України необхідно стягнути з відповідача на користь позивача. Суд оцінивши наявні у справі докази на підставі свого внутрішнього переконання та за критеріями їх належності, допустимості і достовірності, давши належну оцінку поясненням сторін, приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення. Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір у розмірі 640 грн. за позовну вимогу про відшкодування матеріальної шкоди, що підтверджується квитанцією №20 від 02.06.2017 (а.с.1 т.1), а також під час розгляду справи у суді додатково було сплачено судовий збір у розмірі 1921 грн. за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди, що підтверджується квитанцією від 21.11.2019 (а.с.19 т.2). Суд вважає за необхідне зазначити, що позивачем [PERSON] за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди зайво сплачено судовий збір у розмірі, що становить 1152,60 грн., оскільки дана позовна вимога є майновою, враховуючи заявлену до стягнення суму моральної шкоди - 28168 грн., суд приходить до висновку, що позивачем повинно було сплачено судовий збір з розрахунку 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімальної для працездатних осіб, а саме у розмірі 768,40 грн., що також узгоджується в висновком Верховного Суду, викладеному у постанові від 28.11.2018 по справі №761/11472/15-ц. Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, так як ні позивачем, ні її представником даного клопотання не заявлено, тому суд позбавлений можливості вирішити дане питання під час винесення судового рішення. Таким чином, оскільки позов [PERSON] в частині відшкодування матеріальних збитків задоволено повністю, то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 640 грн. Що стосується відшкодування сплаченого судового збору за позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди, то оскільки позов у цій частині задоволено частково, то до стягнення з відповідача на користь [PERSON] підлягає сплачений судовий збір у розмірі 381,98 грн., що складає 49,71% від задоволеної частини вимоги. Відповідно до ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Крім того, судом встановлено, що під час розгляду справи в суді позивачем понесені також інші судові витрати у вигляді витрат на правничу допомогу в сумі 3000 грн. (а.с.24,25), витрати на проведення призначеної судом судово-психологічної експертизи в розмірі 4290 грн., що підтверджуються рахунком №12636 від 18.04.2018 та копією квитанції від 21.04.2018 (а.с.139, 142 т.1), оскільки позов позивача задоволено частково, то суд вважає, що вимоги в частині відшкодування судових витрат позивачу повинні бути задоволені пропорційно до задоволеної частини позову, (що складає 55,89% від задоволеної частини позову).

Outcome: partial