Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-07 00:00:00

Акціонерне товариство «Херсонобленерго» 27 червня 2018 року звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, мотивуючи позов тим, що 3 квітня 2018 року працівниками Акціонерного товариства «Херсонобленерго» за місцем проживання [PERSON], а саме, в домобудівлі, розташованій по [ADDRESS], було проведено рейд по дотриманню споживачами Правил користування електричною енергією. Так, в ході перевірки 3 квітня 2018 року, було виявлено самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення фазного і нульового проводів від ввідного проводу над козирком, який проведено в будинок та на внутрішньобудинкову мережу, в результаті чого електроенергія споживалась, але приладом обліку не обліковувалась і не сплачувалася. За наслідками перевірки було складено акт № 233018 від 3 квітня 2018 року. Таким чином, [PERSON] умисно порушила Правила користування електричною енергією для населення. На підставі зазначеного акту, комісією по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електроенергією, затвердженої Постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року, було розраховано розмір, завданих внаслідок даних порушень, збитків в сумі 21 872 грн. 28 коп. Просили стягнути з відповідачки вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, в сумі 21 872 грн. 28 коп. та судові витрати по справі. Ухвалою судді від 29 серпня 2018 року було відкрито спрощене позовне провадження. Відповідно до ст. 279 ч. 5 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило. Відзив від відповідачки не надходив. За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на заочний розгляд справи, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку положень ст. ст. 279, 280 ЦПК України. Суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Сторони в договірних відносинах з приводу постачання позивачем відповідачці електричної енергії не перебувають, так як особовий рахунок відкрито на ім'я [PERSON], а отже, відповідачка не є власником домобудівлі, розташованої по [ADDRESS], тобто відповідачка не є споживачем послуг позивача, внаслідок чого, не має нести відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року. Таким чином, суд встановив, що відповідачка споживала електричну енергію у вищезазначеному житловому будинку без укладання договору з енергопостачальником, а тому, правовідносини сторін повинні регулюватися главою 83 ЦК України. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Згідно з абзацом 5 п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 53 Правил передбачено, що в разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. З акту № 233018 від 3 квітня 2018 року про порушення Правил користування електричною енергією вбачається, що комісією у складі трьох працівників Акціонерного товариства «Херсонобленерго» за місцем проживання відповідачки [PERSON] за адресою: с. Чорнобаївка, вул. Чорнобаївська, 45, Білозерського району Херсонської області, було виявлено самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення фазного і нульового проводів від ввідного проводу над козирком, який проведено в будинок та на внутрішньобудинкову мережу, в результаті чого електроенергія споживалась, але приладом обліку не обліковувалась і не сплачувалася. Пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Згідно Витягу з протоколу № 49 від 25 квітня 2018 року засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією № 233018 від 3 квітня 2018 року та розрахунку до нього, розмір завданих відповідачем позивачу збитків визначено у сумі 21 872 грн. 28 коп. Враховуючи, що акт про порушення Правил користування електричною енергією та дії представників Акціонерного товариства «Херсонобленерго» відповідачкою не оскаржені, то суд розцінює даний акт, як такий, що є дійсним, а отже, він є підставою для нарахування збитків, які підлягають стягненню. Статтею 1166 ЦК України, якою позивач обґрунтовував свої вимоги, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Таким чином, виходячи з положень ст. 1166 ЦК України, підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає, як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв'язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Тому, зважаючи на наведене, а також на те, що у деліктних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди та принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві, що визначений ст. 12 ЦПК України, суд приходить до висновку про обґрунтованість пред'явлених Акціонерним товариством «Херсонобленерго» позовних вимог та про необхідність їх задоволення у повному обсязі. Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідачки підлягає стягненню на користь позивача сплачений останнім судовий збір в сумі 1 762 грн.

Outcome: approved