Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-29 00:00:00

ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Михайлівського РЕМ звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг, набутих без достатньої правової підстави. В позові зазначено, що 16 березня 2014 року працівниками ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Михайлівського РЕМ при огляді прибору обліку електричної енергії у відповідача, який мешкає за адресою: [ADDRESS], було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого власника мереж без порушення схеми обліку. Про виявлене порушення 16 березня 2014 року представниками Михайлівського РЕМ був складений акт № 00134700 про порушення споживачем [PERSON] правил користування електричною енергією для населення, на підставі якого розмір збитків, нанесених енергопостачальнику в результаті порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, становить 1151 гривня 34 копійок. Дотепер зазначена сума збитків в добровільному порядку відповідачем не відшкодована. Позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість по оплаті житлово-комунальних послуг, набутих без достатньої правової підстави, в розмірі 1151 гривня 34 копійок та понесені судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 243 гривні 60 копійок. В судове засідання представник позивача не з'явилася, від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. В судове засідання відповідач не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи та про розгляд справи за його відсутності від нього не надходило, тому суд визнає його неявку неповажною, та вважає можливим ухвалити заочне рішення за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. При цьому згідно листа Верховного Суду України від 27 вересня 2010 року, направленого на ім'я голів Апеляційного суду АРК, областей міст Києва та Севастополя, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату судового засідання не з'явився до суду та від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або повідомлені ним причини визнані неповажними, незалежно від того, це його перша чи повторна неявка, суд має право на ухвалення заочного рішення, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням заяви представника позивача про слухання справи за її відсутності та в зв'язку з неявкою відповідача, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку про можливість задоволення позову з наступних підстав. Відповідно до ст. 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичайного ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Відповідно до ст. 1213 ЦК України, набувач зобов'язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Як встановлено в судовому засіданні, 16 березня 2014 року працівниками ВАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Михайлівського РЕМ електромонтерами [PERSON], [PERSON] та водієм [PERSON] при перевірці виконання побутовими споживачами Правил користування електричною енергією для населення у споживача [PERSON], за адресою: [ADDRESS], було виявлено було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого власника мереж без порушення схеми обліку після припинення електропостачання по акту про порушення без дозволу енергопостачальника; відключений був в щитовій та в клемнику лічильника під кришкою; споживач самовільно підключив в щитовій та провід в клемнику, не порушуючи пломби. Про виявлене порушення 16 березня 2014 року представниками Михайлівського РЕМ був складений акт № 00134700 про порушення споживачем [PERSON] Правил користування електричною енергією для населення. В акті зазначено, що виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого власника мереж без порушення схеми обліку після припинення електропостачання по акту про порушення без дозволу енергопостачальника; відключений був в щитовій та в клемнику лічильника під кришкою; споживач самовільно підключив в щитовій та провід в клемнику, не порушуючи пломби. Споживач [PERSON] був ознайомлений з цим актом, та від підпису відмовився. Згідно протоколу № 29 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, 09 квітня 2014 року комісією з розгляду актів Михайлівського РЕМ було розглянуто акт № 00134700 від 16 березня 2014 року про порушення споживачем [PERSON] Правил користування електричною енергією для населення. Комісією прийнято рішення: на підставі розглянутих документів, які підтверджують причетність споживача до вказаного в акті порушення Правил користування електричною енергією для населення, згідно Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення, затвердженої постановою Національною комісією регулювання електроенергетики України № 1416 від 22 листопада 1999 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 29 грудня 1999 року за № 919/4212, обсяг недооблікованої електричної енергії 3883 кВт, вартість цієї електричної енергії складає 1151 гривня 34 копійок. Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, розмір збитків нанесених енергопостачальнику в результаті порушення споживачем [PERSON] Правил користування електричною енергією для населення на підставі акту № 00134700 від 16 березня 2014 року склав 1151 гривня 34 копійок. Отже, сума збитків, нанесених енергопостачальнику в результаті порушення споживачем [PERSON] Правил користування електричною енергією для населення, становить 1151 гривня 34 копійок. Вказана сума заборгованості підтверджується розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, наданого позивачем. Таким чином, в зв'язку з тим, що відповідач порушив Правила користування електричною енергією для населення, вартість житлово-комунальних послуг, набутих без достатньої правової підстави, не облікованої електричної енергії не відшкодував, тому, відповідно до вимог чинного цивільного законодавства, суд вважає необхідним суму заборгованості стягнути з відповідача. На підставі вищевикладеного, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг, набутих без достатньої правової підстави, в розмірі 1151 гривня 34 копійок та судового збору в розмірі 243 гривні 60 копійок.

Outcome: approved