Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-14 00:00:00

Акціонерне товариство «Харківобленерго» пред`явило до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , яким просить стягнути з відповідача суму донарахування за використану електричну енергію у розмірі 9798,36 гривень та судовий збір у розмірі 2102 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 28 серпня 2009 року між AT «Харківобленерго» та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією, відповідно до умов якого AT «Харківобленерго» взяло на себе обов`язок постачати електроенергію відповідачу за адресою: [ADDRESS] . В свою чергу в порядку п. 11 Договору та п. 42 ПКЕЕН [PERSON] взяв на себе зобов`язання оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. 27 вересня 2017 року при перевірці електроустановки будинку [ADDRESS] , у якій проживає вищевказаний абонент, представниками AT «Харківобленерго» електромонтерами АК «Харківобенерго» виявлено відсутність на ввідному автоматі пломб з відтиском АК «Харківобленерго», на підставі чого та у відповідності до п.53 ППЕЕН представниками енергопостачальника був складений акт №210712 від 27 вересня 2017 року. При складанні акту був присутній відповідач. Акт був підписаний трьома представниками AT «Харківобленерго» та відповідачем. Порушення ПКЕЕН зафіксоване в акті № 210712 від 27 вересня 2017 року відповідає п.п.5 п.3.1 «Методиці розрахунку об`єму та вартості електроенергії, необлікованної внаслідок порушення споживачем - фізичною особою ПКЕЕн», затвердженою Постановою НКРЕ від 14 жовтня 2010 року № 1338. Відповідно до Методики, відповідачу зроблено донарахування за спожиту енергію за 365 день в сумі 9798 грн. 36 коп. 02 жовтня 2017 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 229 від 02 жовтня 2017 року. Позивач зазначає, що несплата заборгованості відповідачем завдає шкоду інтересам держави, в умовах недостатніх платежів за відпущену електричну енергію в Україні склався гостродефіцитний баланс. Положення, що склалося через не платежі, може спричинити виникнення системної аварії при зниженні частоти в об`єднаній енергетичній системі України, а також загрожує забезпеченню електричною енергією суб`єктів, що хазяйнують, і населення, а тому позивач вважає, що його порушене право підлягає захисту шляхом стягнення у примусовому порядку несплаченої заборгованості за актом у сумі 9798,36 грн., що і стало підставою для звернення позивача до суду. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24 лютого 2020 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 10 квітня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду. Представник позивача Кірєєв І.М., який діє на підставі довіреності, в судовому засіданя підтримав позовні вимоги, просив суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином. 24 червня 2020 року до суду надійшов відзив відповідача [PERSON] , відповідно до якого відповідач зазначає, що протягом тривалого часу, а саме з 2013 року по вересень 2017 року неодноразово звертався до Харківського районного відділу енергозбуту за місцем проживання м. Мерефа Харківського району Харківської області з заявами щодо приведення електричної мережі, що безпосередньо постачає електричну енергію до його будинку в стан, який гарантує надійність, безпеку і якість її споживання, оскільки постійно виникали проблеми з електропостачанням. Із відповідними заявами щодо проведення ремонтних робіт він звертався до Харківського районного відділу енергозбуту, працівникам якого в зв`язку з необхідністю встановлення місця обриву електромережі необхідно було мати доступ до ввідного автоматичного приладу обліку, який встановлено в підсобному приміщенні (гаражі) на території його домоволодіння. З метою доступу до ввідного автоматичного приладу працівникам необхідно було зняти пломбу, роботи проводились періодично, починаючи ще з 2005 року. Проведенню робіт відповідач не перешкоджав, доступ до приміщення надавав. На його зауваження з приводу відсутності відновлення промбування працівники надавали відповідь, що пломби у них немає, пломбують інші працівники і вони їх поставлять до відома про те, що в зв`язку з необхідністю проведення ремонтних робіт ними проведено зняття пломби на ввідному автоматичному приладі. 27 вересня 2017 року працівниками Харківського РВЕ було проведено обстеження ввідного автомату приладу обліку, розташованого у підсобному приміщенні за адресою його проживання, внаслідок чого було складено акт про порушення, згідно до якого відсутня кришка ввідного автомату. Відповідно до складеного акту, самовільного підключення не виявлено, перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі - не зазначено. Таким чином, не зрозуміло, про яку необліковану спожиту енергію зазначає в своєму позові позивач. Крім того, відповідач зазначає, що позивачем у позові не зазначено, в чому полягає не виконання особисто ним як споживачем, зазначеного зобов`язання з урахуванням того, що зняття пломби з кришки здійснено працівниками Харківського районного енергозбуту з метою здійснення аварійних робіт на лінії, що забезпечує електропостачання його домоволодіння. Маючи намір довести свою непричетність до зняття пломби з відбитком АК «Харківобленерго» на ввідному автоматі приладу обліку, відповідач з`явився 02 жовтня 2017 року по вказаній у Акті про порушення адресі, написав заяву з проханням провести засідання комісії в цей же день, однак поспілкуватися з працівниками не виявилося можливості зважаючи на відсутність членів комісії. В зв`язку із тим, що в акті № 210712 від 27 вересня 2017 року не виявлено факту підключення до відповідних мереж, у позивача відсутні будь-які підстави вважати, що відповідач споживав не обліковану електроенергію. Крім того, відповідач зазначає, що розрахунок складено з грубим порушенням Методики, на яку посилається позивач, оскільки відповідно до п.2.3 Методики, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалось з порушенням вимог ПКЕЕН, а відповідно до тексту позовної заяви нарахування проведено за 365 днів. За зазначених ним обставин, відповідач вважає позовні вимоги AT «Харківобленерго» про стягнення вартості спожитої електроенергії не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН необґрунтованими, незаконними, а тому такими, що не можуть бути задоволені рішенням суду. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. 28 серпня 2009 року між [PERSON] та АК «Харківобленерго» (правонаступником якої є Акціонерне товариство «Харківобленерго») укладений договір № 6123 про користування електричною енергією. Виходячи з положень ст.ст.6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Згідно абз. 3 п. 42 Правил користування електричною енергією для населення (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин), побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача. За змістом пункту 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Судом встановлено, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . 27 вересня 2017 року при перевірці електроустановки будинку [ADDRESS] , у якій проживає вищевказаний абонент, представниками AT «Харківобленерго» електромонтерами АК «Харківобенерго» виявлено відсутність на ввідному автоматі пломб з відтиском АК «Харківобленерго», на підставі чого та у відповідності до п.53 ППЕЕН представниками енергопостачальника був складений акт №210712 від 27 вересня 2017 року. З Акту, складеного співробітниками АК «Харківобленерго» за участю споживача [PERSON] , встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , порушив вимоги п. 42 ПКЕЕН та умови договору, а саме, не забезпечив збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача, оскільки на ввідному автоматі приладу обліку №010217 виявлено відсутність пломб з відтиском АК «Харківобленерго» Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика). Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо. Відповідно до статті 26 цього ж Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Так, згідно з п.п. «а» п. 3.3 Методики від 04 травня 2006 року № 562 розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Порушення правил користування електричною енергією підтверджується наявним у справі Актом №210712 від 27 вересня 2017 року, який містить підписи трьох представників енергопостачальника із зазначенням характеру порушення та електричної схеми підключення, а також підпис відповідача [PERSON] . Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до п.п.4.6,4.7,4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключенняелектроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Згідно п. 4.2. зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Отже, суд вважає вищевказаний акт про порушення таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин), оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п.п.п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, в тому числі схему електропостачання споживача, в акті заповнені всі графи без пропуску. Як вбачається з протоколу № 229 засідання комісії Харківського РВЕ по розгляду актів порушення ПКЕЕн, комісію був розглянутий акт порушення ПКЕЕН №210712, складений 27 вересня 2017 року на споживача [PERSON] , особистий рахунок [NUMBER] , зареєстрований на [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , сарай. Споживач порушив п. 42 ПКЕЕ: відсутня пломба з відтиском АК «Харківобленерго» на ввідному автоматі приладу обліку №010217. Рішення комісії: на підставі Акту порушення ПКЕЕн №210712 від 27 вересня 2017 року згідно Методиці розрахунку обсягів електроенергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем - фізичною особою ПКЕЕн, затвердженою Постановою НКРЕ від 14 жовтня 2010 року № 1338, обсяг необлікованої електроенергії згідно розрахунку склав 6487 кВтч, на суму 9798,36 грн. Період розрахунку з 27 березня 2017 року по 27 вересня 2017 року. Згідно розрахунку позовної суми від 02 жовтня 2017 року, донарахування за використану споживачем [PERSON] енергію здійснено за період з 27 березня 2017 року по 27 вересня 2017 року за 184 дня в сумі 9798,36 гривень, що відповідає вимогам п.п. «а» п. 3.3 Методики від 04 травня 2006 року № 562, оскільки як вбачається з наданих позивачем доказів контрольний огляд приладу обліку [PERSON] за період з березня 2017 року по серпень 2017 року не здійснювався. Зазначені обставини відповідачем не спростовані. Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1статті 76 ЦПК України). Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд вважає, що позовні вимоги та доводи позивача підтверджені належними та допустимими доказами, складений акт та висновки комісії відповідають вимогам згаданих нормативних актів. В свою чергу відповідачем, всупереч положенням ст.ст. 12, 81 ЦПК України про процесуальний обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, - не надано до суду належних і допустимих доказів в обґрунтування заперечень, викладених у відзиві на позовну заяву. Під час судового розгляду справи, відповідачем не надано доказів в підтвердження сплати ним на користь позивача вартості необлікованої електричної енергії за Актом про порушення ПКЕЕН №210712 від 27 вересня 2017 року, отже суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача залишок заборгованості донарахування за використану електричну енергію у розмірі 9798,36 гривень. Згідно платіжного доручення № 217 від 24 січня 2020 року, позивачем при пред`явленні позову до суду були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог АТ «Харківобленерго» у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102, 00 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved