Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-04 00:00:00

Бахмацька місцева прокуратура звернулась до суду в інтересах держави в особі Степанівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області з позовом до [PERSON], в якому просить винести рішення, яким покласти обов`язок на відповідача щодо відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням навколишньому природному середовищу. Позов обґрунтовується тим, що [PERSON] було вчинено кримінальне правопорушення, але завдана його протиправними діями шкода не відшкодована. Так, 16.03.2016 року до чергової частини Куликівського ВП Чернігівського ВП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення про те, що 16.03.2016 року близько 13:00 години біля с.Кладьківка Куликівського району [PERSON], [INFO], здійснив незаконний вилов риби. Вказана інформація про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, зареєстрована в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 17.03.2016 року за № 12016270160000104. Постановою від 16.05.2016 начальником Куликівського відділу Чернігівської місцевої прокуратури визначено підслідність у даному кримінальному провадженні, під юрисдикцією якого перебуває місце вчинення кримінального правопорушення, - Борзнянське ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області. У ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12016270160000104 від 17.03.2016 року було встановлено, що [PERSON] вдень 16 березня 2016 року на старому руслі р. Десна між селами Воловиця Борзнянського району та Кладьківка Куликівського району Чернігівської області, що належить до земель Степанівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, під час весняно-літньої заборони на лов риби в період нересту, встановленої Наказом Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Чернігівській області № 39-о від 17.03.2015 року, в порушення п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за № 269/3562, не маючи талону для промислового вилову риби та посвідчення рибалки, на саморобному складському човні типу «Конверт» за допомогою заборонених знарядь лову - сіток зяберних, порожневих здійснив незаконний вилов риби цінних порід, а саме: лящ - 11 шт. вартістю 170 грн./шт. на суму 1870 грн., плітка - 13 шт. вартістю 85 грн./шт. на суму 1105 грн., щука - 4 шт. вартістю 340 грн./шт. на суму 1360 грн., окунь - 3 шт. вартістю 17 грн./шт. на суму 51 грн., плоскирка - 65 шт. вартістю 34 грн./шт. на суму 2210, синець - 1 шт. вартістю 85 грн./шт. на суму 85 грн., в'язь - 2 шт. вартістю 136 грн./шт. на суму 272 грн., йорж звичайний - 1 шт. вартістю 17 грн./шт. на суму 17 грн., чим відповідно до діючих такс, затверджених Постановою КМУ № 1209 від 21.11.2011 року, заподіяв рибному господарству України істотну шкоду на загальну суму 6970,00 грн. Вироком Борзнянського районного суду від 15.05.2018 року [PERSON] визнано винуватим у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, і призначено йому покарання у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). На даний час вирок набрав законної сили. Шкода, заподіяна вищевказаним діянням, розрахована Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Чернігівській області у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України». Відповідно до ч. 4 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Таким чином, обставини, встановлені вищезазначеним вироком Борзнянського районного суду Чернігівської області, є встановленими та не підлягають доказуванню. Згідно ст. 5 Закону України «Про тваринний світ» обєкти тваринного світу, риба в тому числі, знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. Враховуючи те, що на момент розгляду даного позову [PERSON] не було відшкодовано шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, прокуратура звертається до суду з тих підстав, що злочинним діянням відповідача завдано матеріальні збитки, а також порушено інтереси держави в особі Степанівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, де було вчинено правопорушення, щодо охорони навколишнього природного середовища, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів. Тому прокурор просила задовольнити позов і стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Степанівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області шкоду, завдану кримінальним правопорушенням навколишньому природному середовищу, у розмірі 6970,00 грн. Відповідач в судовому засіданні позов визнав у повному обсязі заявлених вимог і пояснив, що розуміє свій обов`язок відшкодувати завдані ним збитки. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, звернувшись із заявою про підтримку заявлених прокуратурою вимог, і просив провести розгляд справи без його участі. Вислухавши доводи прокурора в обґрунтування позову, з`ясувавши думку відповідача про повне визнання позову, перевіривши матеріали справи, суд в своїх судженнях щодо обґрунтованості заявлених вимог виходить з таких встановлених фактів. Згідно з наданими доказами, [PERSON] раніше був засуджений вироком Борзнянського районного суду від 15.05.2018 року та визнаний винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. На даний час вирок набрав законної сили. Відповідно до діючих такс, затверджених Постановою КМУ № 1209 від 21.11.2011 року, [PERSON] завдано рибному господарству України істотної шкоди на загальну суму 6970,00 грн. яка ним не відшкодована. Згідно з п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 р. за № 6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Частиною 3 ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що цивільний позов в інтересах держави предявляється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом. Прокурор, який предявляє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обгрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді. Згідно ч. 7 ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України особа, яка не предявила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право предявити його в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об'єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об'єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об'єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 року № 1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Держкомрибгоспом за погодженням з Мінекобезпеки. Саме положення цих Правил були порушені [PERSON] при здійсненні незаконного вилову риби. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань. Відтак, громадянин [PERSON] у порушення встановлених норм та правил ловив рибу забороненими знаряддями лову, чим спричинив збитки рибному господарству України в сумі 6970,00 грн. У ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» закріплено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. У ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобовязані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлювальних обєктів тваринного світу; використовувати обєкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. З Закону України «Про тваринний світ» обєктами тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються в напіввільних умовах чи неволі. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частиною 1 ст.1166 Цивільного кодексу України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних питаннях, що виникають у сфері охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства, є Державне агентство рибного господарства України та його органи на місцях, а саме: Управління Державного агентства рибного господарства України у Чернігівській області, яке уповноважене державою здійснювати відповідні функції у правовідносинах, що виникають із заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу. Відповідно до Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Чернігівській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України № 229 від 15.07.2016 року, Управління Державного агентства рибного господарства у Чернігівській області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагенства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Згідно ст. 95 Цивільного кодексу України відокремлений структурний підрозділ не є юридичною особою. Враховуючи, що відсутній державний орган, уповноважений на здійснення захисту державних інтересів у даній сфері суспільних відносин, тому позивачем у даній справі виступає прокурор. Вказане повністю кореспондується з положеннями ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 274 Цивільного процессуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. Відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Частиною 1 ст. 276 Цивільного процессуального кодексу України передбачено, що клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній.

Outcome: approved