Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-12 00:00:00

АТ «Українська залізниця», звернулося до суду з вказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що приватне підприємство «Ріга» виготовило Технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки ДТГО «Львівська залізниця» під існуючими об`єктами залізничного транспорту за напрямком «Чернівці - Вадул-Сирет» в адміністративних межах Глибоцької селищної ради Глибоцького району Чернівецької області. В результаті проведення інвентаризації було встановлено, що земельна ділянка від 299км+756м до 299км+769м, частково, площею 0,0164 га накладається на смугу відведення залізниці. Земельна ділянка, яка накладається на смугу відведення залізниці, площею 0,0164 га зареєстрована в державному земельному кадастрі № [NUMBER] . Посилається на те, що вказана земельна ділянка, рішенням Глибоцької селищної ради передана у приватну власність [PERSON] Земельна ділянка, яка накладається на смугу відведення залізниці, площею 0,0164 га зареєстрована в державному земельному кадастрі № [NUMBER] , а тому просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Глибоцької селищної ради про продаж земельної ділянки [PERSON] , що знаходиться по [ADDRESS] та накладається на смугу відведення залізниці площею 0,0164 га. Визнати недійсним договір купівлі - продажу земельної ділянки, що знаходиться по [ADDRESS] від 17.07.2006 р. ВЕА № 377153, укладений між Глибоцькою селищною радою та [PERSON] і скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером [NUMBER] у державному реєстрі прав. Визнати недійсним Державний акт серії [NUMBER] від 29.08.2006 р. на право власності на земельну ділянку виданий [PERSON] кадастровий номер [NUMBER] та скасувати запис у Поземельній книзі щодо земельної ділянки, шляхом внесення до Державного земельного кадастру відомостей про його скасування та стягнути з відповідачів судові витрати. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явилася, проте направила до суду заяву, в якій просить позов задовольнити в повному обсязі, справу розглянути без її участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи, жодних клопотань до суду не направляла. Представник Глибоцької селищної ради Глибоцького району Чернівецької області Тимофті А.В. в судове засідання не з`явився, проте направив до суду відзив, у якому посилався на необґрунтованість позовних вимог, просив суд відмовити у задоволені позову. Зокрема, посилався на те, що позивач не може вважатися користувачем спірної земельної ділянки, оскільки селищною радою правовстановлюючий документ на землю не видавався, право землекористування не реєструвалося, межі із селищною радою не погоджувалися. Також вказує на те, що земельна ділянка залізниці відводилася у постійне користування ще у 1949, 1959 роках, формування земельних ділянок не здійснювалося, таке формування не було проведено і під час розроблення технічної документації з інвентаризації земель, про що свідчить відсутність документації із землеустрою, яка є підставою для формування земельної ділянки у формі електронного документа. А тому вважає, що технічна документація із землеустрою, на яку посилається позивач, не може бути підставою для формування земельної ділянки, що належить відповідачу. Представник третьої особи Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області в судове засідання не з`явився, проте направив до суду пояснення та заяву, в яких просить суд справу розглядати без їх участі та відмовити у задоволенні позовних вимог в частині скасування запису в Поземельній книзі, посилаючись на те, що скасування державної реєстрації земельних ділянок в Державному земельному кадастрі за рішенням суду не передбачено чинним законодавством. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити, виходячи із наступного. На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивач звернувся до суду із даним позовом та просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Глибоцької селищної ради про продаж земельної ділянки [PERSON] , що знаходиться по [ADDRESS] та накладається на смугу відведення залізниці площею 0,0164 га., визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки, що знаходиться по [ADDRESS] , від 17.07.2006р. (ВЕА № 377153), укладений між Глибоцькою селищною радою та [PERSON] і скасувати державну - реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером [NUMBER] у державному реєстрі прав, а також визнати недійсним Державий акт на земельну ділянку виданий [PERSON] кадастровий № [NUMBER] . Разом з тим, як встановлено в судовому засіданні відповідачем Глибоцькою селищною радою рішення про продаж земельної ділянки площею 0,0164 га відповідачці [PERSON] не приймалося, договір купівлі - продажу між вказаними особами не укладався. А тому і не можуть бути задоволені позовні вимоги про визнання їх недійними. Із технічної документації із землеустрою щодо переоформлення державного акту на право власності на земельні ділянки, що є в матеріалах справи, вбачається, що 17 липня 2006 року укладено договір купівлі продажу земельної ділянки між [PERSON] та [PERSON] площею 0,0164 га, що розташована по [ADDRESS] . Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. Разом із тим, позивач вимог про витребовування майна від відповідача не заявляв, процесуальним правом на зміну предмета та підстав позову не скористався, а суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК, в межах заявлених нею вимог, а тому суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити. Враховуючи наведене,

Outcome: dismissed