Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-08 00:00:00

В березні 2019 року до Деснянського районного суду м.Чернігова з позовом звернувся [PERSON] до ДП «Чернігівське лісове господарство», в якому, враховуючи уточнення просив визнати незаконним та скасувати наказ №4-АД від 18.01.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] та наказ №19-ОД від 06.02.2019 року «Про результати проведеного Чернігівським ОУЛМГ контролю якості відведення лісосічного фонду рубок головного користування на 2019 рік» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] , посилаючись на безпідставність їх винесення. Відповідачем надано відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідач проти позову заперечує, в його задоволенні просить відмовити. В судовому засідання позивач, представник позивача позов підтримали і просили суд його задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував. Судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідно до вимог ст.139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (ст.147-1 КЗпП України). Статтею 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Таким чином, за загальним принципом, закріпленим ч.1 ст.147 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути застосовано винятково за порушення трудової дисципліни. Таке порушення, у розумінні КЗпП, настає в разі недотримання працівником приписів ст.139 КЗпП України. 18.01.2019 року Державним підприємством «Чернігівське лісове господарство» було видано наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Згідно пункту 1. даного наказу [PERSON] , головному лісничому, за порушення трудової дисципліни - оголошено догану. 06.02.2019 року Державним підприємством «Чернігівське лісове господарство» за результатом проведеного Чернігівським ОУЛМГ контролю якості відведення лісосічного фонду рубок головного користування на 2019 року, видано наказ, яким головного лісничого [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності - оголошено догану. За результатами інвентаризації видано наказ № 132 від 28.12.2018 року «Про підсумки проведення інвентаризації, атестації лісових культур та переведення у вкриті рослинністю землі у 2018 року.» Як слідує із змісту Наказу від 18.01.2019 року при аналізі висновків наказу від 28.12.2018 року визначено ряд позитивних тенденцій, однак поряд з тим зазначено, що по деяких підприємствах управління лісового господарства спостерігаються суттєві недоліки, значна кількість яких виявлено по ДП «Чернігівський лісгосп» Серед недоліків вказується наступне: не досягнуто необхідної приживлюваності лісових культур створених на зрубах 2016-2018 року. Загинули лісові культури на площі 9,5 га; не виконано план з вирощування стандартних сіянців для створення лісових культур. Вихід стандартних сіянців сосни звичайної з 1 га становив 51% від нормативного. Сіянці дуба взагалі відсутні; найбільший по області відсоток переведення в покриту лісом площу лісових культур на зрубах 3-м класом якості - 44,8%. На підставі наявних недоліків і як зазначено в наказі «На думку керівництва лісгоспу всі зазначені порушення стали можливими внаслідок неналежного виконання своїх посадових обов`язків з боку головного лісничого [PERSON] та інженера з лісових культур II категорії [PERSON] , зокрема недостатнього контролю за роботою підлеглих по напрямку лісокультурного виробництва, та лісничих Пакульського, Березнянського, Любецького та Славутицького лісництв». Здійснено посилання на пункт 1.12 Посадової інструкції головного лісничого, якою передбачено, що на головного лісничого покладаються організація виконання планів та завдань по лісогосподарським та лісовідновлювальним роботам, та пункт 4 даної інструкції якою передбачено, що лісничий несе відповідальність за невиконання плану лісогосподарських робіт. З приводу даної ситуації позивачем були надані письмові пояснення. При цьому, згідно Наказу Чернігівського обласного управління лісового та мисливського господарства державного агентства лісових ресурсів України від 06.03.2018 року «Про стан відтворення лісів за 2017 рік та завдання на 2018 рік», підводячи підсумок роботи за 2017 рік були відмічені позитивні аспекти роботи лісового господарства. Зокрема жодних зауважень та пропозицій керівнику Державного підприємства «Чернігівське лісове господарство» про неналежну роботу підприємства, та/або вирішення питання про необхідність притягнення відповідальних працівників підприємства за неналежне виконання ними своїх посадових обов`язків доведено/оголошено не було. Незважаючи на дану обставину, одним із пунктів Наказу від 18.01.2019 року зазначено, як «Не досягнуто необхідної приживлюваності лісових культур створених на зрубах 2016- 2018 року. Загинули лісові культури на площі 9,5 га». При цьому про негативні обставини, що виникли в 2016 та продовжували існувати в 2017 році та 2018 році відповідно, керівництву, якщо такі обставини дійсно мали місце, було відомо щонайменше в кінці 2016 року, але не пізніше 2017 року. Таким чином, вирішуючи питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності в 2019 році, було допущено порушення щодо строків притягнення до відповідальності за недоліки ,на які здійснено посилання в оскаржуваному Наказі від 18.01.2019 року за період 2016-2017 роки. З 06.01.2018 року по 04.09.2018 року позивач як головний лісничий не здійснював свої безпосередні обов`язки на посаді головного лісничого Державного підприємства «Чернігівське лісове господарство», оскільки в даний період був відсутній за основним місцем роботи (перебував у відпустці, проходив обов`язкове навчання з підвищення кваліфікації, використовував додаткову відпустку, перебував на лікарняному). Відсутність на робочу місці з підстав зазначених вище, підтверджується копією табелів обліку робочого часу працівників Державного підприємства «Чернігівське лісове господарство» та наказів. На час перебування позивача у відпустках його обов`язки головного лісничого покладалися на іншу особу. Таким чином, зважаючи на те, що переважна більшість робіт та виконання планів підприємства через природні та об`єктивні причини здійснюється у весняно-літній період, коли фактично позивач був відсутній на підприємстві та не виконував безпосередньо свої посадові обов`язки і їх було покладено на іншу особу є безпідставним посилання в Наказі від 18.01.219 року, що ним було допущено порушення обов`язків, передбачених посадовою інструкцією головного лісничого, а саме пункту 1.2. та п. 4. Щодо догани, винесеної згідно Наказу від 06.02.2019 року суд зазначає наступне. В оскаржуваному наказі вказується, що виявлені порушення в діяльності Любецького, Мекушівського, Березнянського, Пакульського лісництв відбулися за наявності порушення трудової дисципліни (неналежного виконання посадових обов`язків) з боку головного лісничого [PERSON] та провідного інженера лісового господарства [PERSON] , а саме, «Акт передачі лісосічного фонду головного користування на 2019 рік по ДП «Чернігівський лісгосп» складено [PERSON] , перевірено та підписано [PERSON] про передачу лісосічного фонду головному інженеру». Як вбачається із змісту Акту передачі лісосічного фонду головного користування на 2019 рік по ДП «Чернігівський лісгосп» останній було лише передано головним лісничим [PERSON] . При цьому плануванням, розподілом і підготовкою лісосічного фонду до рубання, підготовкою необхідної документації для закріплення лісосировинних баз, а також контроль за використанням лісових ресурсів відноситься до обов`язків провідного інженера, згідно п. 1.5 Інструкції провідного інженера. Крім того, як було зазначено вище, позивач протягом тривалого періоду був відсутній і його обов`язки головного лісничого було покладено на іншу особу. Таким чином, оцінюючи в сукупності надані докази, суд вважає що в діях позивача відсутні ознаки порушення трудової дисципліни, а відповідачем не доведено вину позивача у вчиненні дисциплінарних проступків, враховуючи строки притягнення до дисциплінарної відповідальності, наявні підстави для задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, отже з відповідача на користь позивача належить стягнути судовий збір.

Outcome: approved