Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-09 00:00:00

АТ «Херсонобленерго» звернулося до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення заборгованості посилаючись на те, що в результаті перевірки, проведеної 13.12.2016 працівниками Скадовського РЕЗ і ЕМ за адресою: [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] виявлено порушення «Правил користування електричною енергією для населення» (далі - ПКЕЕН), а саме: самовільне підключення електроустановок до електричних мереж Скадовського РЕЗ і ЕМ ПрАТ «ЕК» «Херсонобленерго» з порушенням схеми обліку електричної енергії шляхом пошкодження ввідного проводу розташованого до приладу обліку та змонтовано відпайку, цим допущено порушення п.п. 3, 19, 42 вищевказаних Правил. Внаслідок виявлених порушень представником енергопостачальника було складено акт №229626 від 13.12.2016, розраховані завдані відповідачем збитки в сумі 20 923,63 грн., які позивач просив суд стягнути на свою користь. Ухвалою суду від 23.10.2019 під головуванням судді Клімченка М. І. по справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с. 14-15). 29.01.2020 [PERSON] звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до АТ «Херсонобленерго» про захист прав споживача (а.с. 22), в обґрунтування якої представник зазначив, що між споживачем [PERSON] та АТ «Херсонобленерго» був укладений договір про реструктуризацію заборгованості, згідно умов якого [PERSON] зобов`язався щомісячно сплачувати АТ «Херсонобленерго» по 100 грн. щомісяця до повного погашення заборгованості та сплачувати поточне споживання. З наведених підстав, висловлюючи незгоду з вимогами за первісним позовом, просив визнати договір про реструктуризацію, дійсним. Також, 29.01.2020 представником [PERSON] - адвокатом Охлопковим О. І. подані відзив на позовну заяву та заяву про застосування позовної давності, в яких він висловлюючи незгоду із проведеним АТ «Херсонобленерго» розрахунком заборгованості та пропуском строку позовної давності для звернення до суду, просив відмовити у задоволенні заявлених у первісній позовній заяві вимог (а.с. 32, 34). Ухвалою суду від 12.03.2020 постановлено відвести суддю Клімченка М. І. від участі у розгляді даної цивільної справи (а.с. 44). Згідно протоколу автоматичного розподілу справи між суддями від 12.03.2020 вказану справу розподілено судді Пухальському С. В. (а.с. 45) Ухвалою суду від 13.03.2020 суддею Пухальським С. В. справу прийнято до провадження (а.с. 46). Ухвалою суду від 22.04.2020 зустрічну позовну заяву [PERSON] до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про захист прав споживача - об`єднано в одне провадження з первісною позовною заявою (а.с. 53-54). 22.04.2020 представником АТ «Херсонобленерго» подано відзив на зустрічну позовну заяву, в якому вона посилаючись на безпідставність заявлених у ній вимог, просила відмовити у задоволенні зустрічної позовної заяви (а.с. 51). 13.05.2020 представником [PERSON] - адвокатом Охлопковим О. І. подано відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву, в якому зазначив, що доводи представника позивача за первісним позовом про необґрунтованість зустрічного позову є хибними та такими, що не спростовують його підстави (а.с. 56). Ухвалою суду від 14.05.2020 по справі постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 60-61). 07.08.2020 представник АТ «Херсонобленерго» - Осипова О. О. подала заяву з проханням розглядати справу без її участі у зв`язку із наданням їй щорічної відпустки (а.с. 68). [PERSON] та його представник - адвокат Охлопков О. І. в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні первісної позовної заяви та задовольнити вимоги зустрічної позовної заяви з підстав наведених у зустрічній позовній заяві та відповіді на відзив щодо неї. Заслухавши доводи учасників судового процесу, дослідивши надані докази, суд приходить до наступних висновків. Кожна особа має право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України (далі - ЦПК України), звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4 ЦПК України). Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частини 1 та 2 статті 12 ЦПК України). За змістом частин 1 та 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 статті 77 та частиною 2 статті 78 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина 1 статті 80 ЦПК України). В судовому засіданні встановлено і сторони цього не заперечували, що житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] , який є також споживачем електричної енергії. З акту про порушення №229626 від 13.12.2016 вбачається, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] допущено порушення п.п. 3, 19, 42 ПКЕЕН а саме: самовільне підключення електроустановок до електричних мереж шляхом пошкодження ввідного проводу розташованого до приладу обліку та змонтовано відпайку, внаслідок чого електрична енергія споживалась, але приладом обліку не обліковувалась (а.с. 4). Згідно розрахунку по акту про порушення №229626 від 13.12.2016 збитки з урахуванням встановленого приладу обліку, складають 20923,63 грн. (а.с. 5). Відповідно до протоколу комісії Скадовського РЕЗ і ЕМ №263/3 від 13.01.2017 комісія дійшла висновку, що Акт про порушення складений відповідно до п.53 ПКЕЕН. Розрахунок збитків проведено як за самовільне підключення. Частиною 1 статті 714 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. За змістом частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до п.3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки. Згідно п.19 ПКЕЕН розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку. Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення безоблікове користування є порушення правил користування електричною енергією, тобто споживання електричної енергією поза приладам обліку є розкраданням електричної енергії. Доводи відповідача та його представника, щодо укладення договору реструктуризації боргу з позивачем належними доказами не підтвердженні та заперечувались представником позивача. Так, відповідно до положень статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (частина 1 статті 638 ЦК України). Відповідно до статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Докази на які посилався представник [PERSON] , зокрема довідка про склад сім`ї, клопотання міської ради з проханням реструктуризації заборгованості, заява з проханням розстрочити суму заборгованості щомісячними платежами по 100 грн., квитанція про сплату заборгованості в розмірі 100 грн. по акту № 229626 від 13.12.2016 (а.с. 23-26) не свідчить про укладення такого договору. Суд виходить з того, що реструктуризація заборгованості може мати місце за умови досягнення згоди між сторонами щодо порядку здійснення реструктуризації, шляхом підписання відповідної угоди або внесення змін до існуючого договору, що не було зроблено. До того ж, заява [PERSON] з проханням розстрочити суму заборгованості щомісячними платежами по 100 грн. адресована Скадовському РЕЗ і ЕМ ПрАТ «ЕК» «Херсонобленерго», яке є структурним підрозділом АТ «Херсонобленерго», а не безпосередньо АТ «Херсонобленерго». Крім того, факт того, що договір про реструктуризацію не був укладений свідчить також звернення АТ «Херсонобленерго» із позовом про стягнення заборгованості та відсутність даних щодо її подальшої сплати [PERSON] . Отже, оцінюючи в сукупності обставини, на яких ґрунтуються заявлені [PERSON] вимоги, докази, якими вони підтверджуються, суд вважає, що зустрічна позовна заява задоволенню не підлягає, оскільки позивачем за цим позовом не надано достатніх, належних та допустимих доказів, які б в сукупності свідчили про наявність правових підстав для задоволення позову. Вимоги первісного позову про стягнення із [PERSON] заборгованості є обґрунтованими й такими, що підтверджуються матеріалами справи. Разом з тим, відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно із частиною першою статті 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (частина четверта статті 267 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Так, за зобов`язанням з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята статті 261 ЦК України). Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у статтях 252, 255 ЦК України. При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, скільки з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (стаття 261 ЦК України). За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Як убачається розрахунку по акту про порушення №229626 від 18.01.2017 збитки заподіяні [PERSON] АТ «Херсонобленерго», визначені в розмірі 20923,63 грн. за період з 13.12.2015 по 13.12.2016 (а.с. 5). В свою чергу позивач звернувся до суду з позовом до відповідача 26 вересня 2019 року (а.с. 4). Таким чином, позовні вимоги про стягнення суми заборгованості підлягають частковому задоволенню в межах строку позовної давності, у зв`язку із чим із [PERSON] на користь АТ «Херсонобленерго» необхідно стягнути заборгованість за період з 26.09.2016 по 13.12.2016, яка згідно наданого представником позивача за первісним позовом розрахунку складає 4565,79 грн. (67). З огляду наведеного, суд вважає необхідним частково задовольнити вимоги за первісною позовною заявою. Також, із [PERSON] на користь АТ «Херсонобленерго» підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним вимогам, що становить 419,16 грн. (задоволена частина позову 4565,79 х 100 : 20923,63 (ціна позову) = 21,82 %). Розрахунок: судовий збір - 1921,00 х 21,82 % = 419,16 грн.

Outcome: partial