Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-09 00:00:00

Акціонерне товариство\~комерційний банк\~«Приватбанк» звернулось\~до суду\~з позовом\~до \~ [PERSON] ,\~в якому\~просили стягнути\~з \~відповідача \~ [PERSON] заборгованість\~за кредитним\~договором №\~б/н\~від 21.03.2017\~у сумі\~15\~773,17\~грн та\~судові витрати\~по справі\~в розмірі\~1921,00\~грн.\~В обґрунтування\~позову зазначено,\~що 21.03.2017\~ [PERSON] \~ отримала кредит в розмірі 9700,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Однак відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконує, у зв`язку з чим станом на 18 червня 2019 року виникла вищезазначена заборгованість. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку. До позовної заяви долучено клопотання представника позивача Гребенюка [PERSON] .С. про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, необхідні докази є в матеріалах справи, клопотання та заяви відсутні (а.с.40). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку, а саме: за останнім відомим місцем проживання та реєстрації і через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, про причини неявки суд не повідомив. На підставі ст. ст. 280-281 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено, що 25 липня 2008 року між ПАТ КБ «Приватбанк», з 21.05.2018 ПАТ КБ\~«Приватбанк» змінило назву на АТ КБ «Приватбанк», та [PERSON] укладений договір про надання банківських послуг без номера. Відповідач надав згоду на те, що підписана ним анкета-заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складають між ним та банком договір про надання банківських послуг (а.с.10). На виконання вказаного договору позивач відкрив [PERSON] картковий рахунок і випустив платіжну картку з встановленим кредитним лімітом, а також здійснював її обслуговування, а відповідач зобов`язувалася сплачувати відсотки за користування кредитом, а також у строки здійснювати погашення заборгованості. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України. Відповідно до ч.1 ст. 527 \~ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, згідно з ч.1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Згідно з ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України. Як вбачається з розрахунку заборгованості за договором №б/н від 21.03.2017, який долучено позивачем до позову, станом на 18 червня 2019, відповідач порушила умови договору і має прострочену заборгованість на загальну суму 15773 грн 17 к., яка складається з: заборгованість за тілом кредита 10 884,94 грн ; заборгованість за простроченим тілом кредита - 3660,94 грн ; заборгованість по судовим штрафам 1227,29 грн , а саме: фіксована частина\~ 500,00\~грн \~та процентна\~складова \~727,29\~ грн\~(а.с. 7-9). Суд частково не погоджується з розрахунком боргу. Відповідно до\~статті 549\~ЦК України\~неустойкою (штрафом,\~пенею)\~є грошова\~сума або\~інше майно,\~які боржник\~повинен передати\~кредиторові у\~разі порушення\~боржником зобов`язання. Штрафом\~є неустойка,\~що обчислюється\~у відсотках\~від суми\~невиконаного або\~неналежно виконаного\~зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно із ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та те, що відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 11 жовтня 2017 року у справі №347/1910/15-ц. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню сума боргу в розмірі 14545,88 грн, яка складається з: заборгованість за тілом кредита 10 884,94 грн ; заборгованість за простроченим тілом кредита - 3660,94 грн ; крім заборгованості по судовим штрафам в розмірі 1227,29 грн. Дослідивши матеріали справи, оцінивши всі надані докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Висновок суду ґрунтується на тому, що відповідачем порушені умови договору кредиту, в результаті чого утворилась заборгованість. З відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у виді судового збору в розмірі 1779,02 грн, що узгоджується із нормами, передбаченими ст. ст.141,142 ЦПК України. На підставі \~ст.ст. 525 - 527, 530, 549, 625, 1054 ЦК України,

Outcome: partial