Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-05 00:00:00

[PERSON] , який представляє інтереси позивача [PERSON] звернувся з позовом до суду до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері позивача [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги мотивує тим, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з будинку [ADDRESS] . Позивачка після смерті матері звернулася до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, їй було роз`яснено, які документи необхідно зібрати для подачі заяви до сплину шестимісячного строку. З заявою про прийняття спадщини вона тоді не звернулася. Подати заяву про прийняття спадщини вчасно не змогла через карантинні заходи, оскільки транспортне сполучення між м. Київ, де вона проживає , та м. Олександрія було припинено. Інших спадкоємців немає. 21.07.2020 р. державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. [PERSON] проживала та була зареєстрована в будинку [ADDRESS] . З нею на момент смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. Інших спадкоємців немає. В судове засідання позивачка не з`явилася. Про розгляд справи повідомлена належним чином. Представник позивача [PERSON] позовні вимоги в судовому засіданні підтримав та просить задовольнити. Від представника відповідача - Олександрійської міської ради Кіровоградської області надійшла заява про розгляд справи без участі представника. Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, суд вважає , що позов підлягає задоволенню. В судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] є дочкою померлої [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження позивачки , де матір`ю [PERSON] записана [PERSON] . [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] 13.08.1981 р. Прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб. 19.07.1971 р. шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Прізвище дружини після розірвання шлюбу « [PERSON] », що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу. 01.08.1971 р. [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] », що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища. 10.10.2000 р. [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб , що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Прізвище дружини після укладення шлюбу - [PERSON] . 18.08.2006 р. шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. 11.08.2009 р. [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) . [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва по смерть . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку [ADDRESS] . Згідно довідки квартального комітету Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 04.08.2020 р. № 23 [PERSON] , який помер [INFO] , постійно проживав та був зареєстрований до дня своєї смерті за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним була зареєстрована та проживала [PERSON] . Згідно довідки квартального комітету Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 04.08.2020 р. № 23 [PERSON] , яка померла [INFO] , постійно проживала та була зареєстрована до дня своєї смерті за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею ніхто не був зареєстрований та не проживав. 21.07.2020 р. державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Москаленко Я.М. позивачці [PERSON] було повідомлено про те, що у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини вона не може здійснити своє право на спадкування після померлої [PERSON] . Спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] , не заведена, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) . Інших спадкоємців, які б бажали прийняти спадщину , не встановлено. Після смерті [PERSON] позивачка не може оформити спадщину, так як пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору. Вона вчасно не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що на всій території України було введено карантинні заходи , зокрема зупинено транспортне сполучення, а вона проживає в населеному пункті іншої області - в м.Києві , тому приїхати в м. Олександрію змогла лише після відновлення транспортного сполучення. Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці відсутні, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. В даному випадку позивачу необхідно визначити додатковий строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини терміном 2 місяця. Судові витрати необхідно залишити по фактично понесеним.

Outcome: approved