Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-07 00:00:00

[PERSON] через свого представника за довіреністю [PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до Есманської селищної ради Глухівського району, Сумської області (далі - відповідач) про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили. Свої позовні вимоги мотивує тим, що після смерті [PERSON] [INFO], який був її батьком, відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на земельну ділянку розміром 4,9410 га, розташованої на території Червоненської селищної ради Глухівського району, Сумської області, що належала його дружині [PERSON] Для прийняття спадщини вона не змогла протягом визначеного законом строку звернутися з відповідною заявою до нотаріуса, оскільки не мала достатніх коштів для подачі заяви про прийняття спадщини, мала на утриманні двох неповнолітніх дітей. Вказані обставини вважає поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала та просила його задовольнити з підстав зазначених у позові. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, при цьому подав заяву про розгляд справи без його участі та відсутність заперечень проти позову. Дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, заслухавши представника позивача, суд приходить до наступного. Як встановлено, [INFO] в смт. Червоне Глухівського району, Сумської області помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 14.02.2012 (а.с.6). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої входить право на земельну ділянку площею 4,9410 гектарів, розташованої на території Червоненської селищної ради Глухівського району Сумської області, що належала померлій [INFO] [PERSON] (а.с.7-9). Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.08.1976 батьками позивачки є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 10), а отже позивачка є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька [PERSON] Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до довідки виданої виконкомом Есманської селищної ради Глухівського району, Сумської області від 10.07.2017 № 1125-02-16 на день смерті [PERSON] проживав один і за адресою реєстрації нікого окрім нього зареєстровано не було (а.с. 8) Згідно частини четвертої статті 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 цього Кодексу. Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами першою та другою статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Позивачка відповідно до статті 1261 ЦК України належить до першої черги спадкоємців [PERSON] за законом. При цьому враховуючи відсутність доказів постійного проживання позивачки та її батька на день його смерті, а також теж, що позивачка є повнолітньою і не належить до недієздатних чи обмежено дієздатних осіб, відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України для прийняття спадщини позивачка повинна була подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, тобто дня смерті [PERSON], однак цього не зробила (а.с.18). Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз'яснень, що містяться в абзаці 6 пункту 24 постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №8 від 30 травня 2008 року вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно висновків Верховного Суду України, які містяться у постановах від 26 вересня 2012 року, 04 листопада 2015 року та 14 вересня 2016 року, винесених за результатами розгляду справ №6-85цс12, №6-1486цс15 та №6-1215цс16 відповідно, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до роз'яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, які містяться у листі від 16 травня 2013 року судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Як з'ясовано, позивач мотивує пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини своїм тяжким становищем у зв'язку з наявністю двох неповнолітніх дітей. З цього приводу суд зазначає, що для прийняття спадщини згідно частини першої статті 1268 ЦК України позивачу достатньо було подати нотаріусу протягом визначеного законодавством строк відповідну заяву, що не вимагає витрати значних коштів, зокрема направлення такої зави поштою. Зокрема Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 712/656/15-ц від 12.02.18 дотримався правового висновку, зробленого раніше у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15, погодившись з рішеннями судів попередніх інстанцій, якими відмовлено у задоволенні позову, в якому позивач просив визначити додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька. Як зазначив Верховний суд при розгляді вказаної справи період перебування в місцях позбавлення волі позивач мав можливість вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом надіслання заяви поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, а тому у судів не було підстав для задоволення позову. Отже, обставина, на яку посилається позивачка, виходячи зі змісту наведених вище правових приписів, висновків Верховного Суду та роз'яснень, не може розглядатись як поважна причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не становила для позивачки об'єктивних, непереборних, істотних труднощів в поданні заяви про прийняття спадщини, зокрема позивачка не була позбавлена можливості вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом надіслання заяви поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. За таких обставин у задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини необхідно відмовити повністю у зв'язку з їх необґрунтованістю. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed