Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-08 00:00:00

Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» звернулось до суду з позовною заявою до [PERSON] з вимогою про стягнення заборгованості за кредитом за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та Заявою на встановлення відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) у загальному розмірі 17 080 грн 58 к. Також, просять стягнути судовий збір у розмірі 2\~102 грн 00 к. На обґрунтування своїх вимог позивач вказав, що 15 лютого 2016 року між АТ «Ощадбанк» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» та [PERSON] був укладений Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб до якого відповідач приєднався підписавши заяву про приєднання та Заявку на встановлення відновлювальної кредитної лінії, якою він погодився на одержання кредиту та його умовами. Банк встановив [PERSON] відновлювальну кредитну лінію у розмірі 15\~000 грн на строк 36 місяців з процентною ставкою 28 % на картковий рахунок з використанням платіжної картки. Узяті на себе зобов`язання позивач виконав вчасно, у свою чергу відповідач узяті на себе зобов`язання не виконав, допустивши станом на 03 вересня 2020 року заборгованість за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осібна суму 17 080 грн 58 к., яка складається з 15\~000 грн 00 к. загальна сума основної заборгованості; 1\~671 грн 95 к. загальна сума заборгованості по сплаті відсотків за користування кредитом; 19 грн 00 к. загальна сума заборгованості за РКО; 35 грн 22 к. загальна сума нарахованої пені; 105 грн 00 к. - сума втрат від інфляції на суму простроченого кредиту; 18 грн 45 к. сума втрат від інфляції на суму нарахованих та несплачених процентів; 203 грн 42 к. розмір 3% річних (згідно ст.625 ЦК України) на суму простроченого кредиту; 27 грн 54 к. - розмір 3% річних (згідно ст.625 ЦК України) на суму нарахованих та несплачених процентів. В зв`язку із цим позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому просить захистити його права. Не погодившись із позовною заявою відповідач [PERSON] 08 грудня 2020 року подав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що позовні вимоги він не визнає. При цьому, в своєму відзиві зазначив, що заявлена в позовній заяві назва філії не відповідає назві вказаній в ЄДРЮО. Вказує, що до дня подання Філією Харківського обласного управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» позовної заяви до суду з боку АТ «Ощадбанк» до нього жодних претензій щодо сплати будь-якої заборгованості не пред`являлося, а тому є підстави вважати, що на теперішній час у АТ «Ощадбанк» до нього жодних претензій немає. При оформлені картки з кредитним лімітом було надано велику кількість документів в яких, не маючи достатнього часу та відповідної освіти, відповідачу було складно розібратись в наданих документах. Співробітниками банку відповідачу було надано таблицю визначення сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки станом на 15 лютого 2016 року (мається в матеріалах справи) в якій було здійснено приблизний розрахунок сум, які він повинен був сплачувати на користь банку в рахунок погашення своєї заборгованості. Після підписання наданих документів він отримав від АТ «Ощадбанк» на картку грошові кошти у сумі 15\~000 грн 00 к., які зняв готівкою та використав на власні потреби. Зі слів співробітників банку при надані кредиту погашення кредиту повинно було здійснюватися за рахунок надходження коштів на картку заробітної плати рівними частинами протягом 36 місяців, а тому вважав, що банк автоматично списував кошти в рахунок необхідних платежів. Також вказує, що після його звільнення з попереднього місця роботи та до моменту подання позивачем позовної заяви до суду він не знав про наявність будь-якої заборгованості та вважав її погашеною за рахунок надходжень заробітної плати на картковий рахунок, оскільки строк кредиту становив 36 місяців та сплинув ще до його звільнення. Також вказав, що копії документів не завірені належним чином, а тому не можуть слугувати належними доказами. Таким чином, відповідач вважає, що позивач не довів свого права звернутись до суду від імені АТ «Ощадбанк» та не довів суму заборгованості, яка підлягає стягненню з нього, а тому просив відмовити в задоволені позовних вимог (а.с.71-74). Представник позивача АТ «Ощадбанк» Рябова С.П. на відзив відповідача [PERSON] 22 грудня 2021 року надала до суду відповідь на відзив, де зазначила, що позовна заява була підписана уповноваженою особою про що свідчить належним чином оформлена довіреність. Також вказує, що кредитний договір укладався між публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] , що убачається із заяви про приєднання, заявою на встановлення відновлювальної кредитної лінії. Таким чином, спірні кредитні правовідносини виникли між АТ «Ощадбанк» в особі філії Харківського управління АТ «Ощадбанк» та [PERSON] . Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» є юридичною особою, створеною і зареєстрованою у встановленому законом порядку. Керівники філій та представництв юридичної особи діють на підставі виданої нею довіреності. Відомості про філії та представництва юридичної особи включаються до єдиного державного реєстру. Між АТ «Ощадбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір, шляхом підписання Заяви про приєднання № 922861 та Заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії від 15 лютого 2016 року. Відповідачу було встановлено кредитний ліміт у розмірі 15\~000 грн 00 к. на строк 36 місяців зі сплатою 28 процентів річних за користування кредитними коштами. На виконання підписаних Заяв, 22 лютого 2016 року банк встановив [PERSON] кредитний ліміт у розмірі 15\~000 грн 00 к. на рахунок № [NUMBER] (згодом змінений згідно плану рахунків на рахунок № [NUMBER] , що підтверджується випискою з позабалансового рахунку № [NUMBER] . Зазначеним кредитним лімітом відповідач скористався. Банк всі умови Кредитного договору виконав, однак відповідач свої зобов`язання щодо своєчасного повернення кредиту не виконав. Також вказує, що відповідач у надано відзиві на позовну заяву, не погоджуючись з розрахунком заборгованості, не зазначив в чому неправильність та помилковість наданого розрахунку та не надав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження своїх заперечень. У зв`язку з простроченням повернення кредиту банком було здійснено нарахування індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від прострочення суми за кредитом та процентами за період невиконання відповідачем кредитних зобов`язань та виникнення простроченої заборгованості. За викладено просили позов задовольнити повністю (а.с.82-84). Відповідач [PERSON] 28 грудня 2020 року до суду надав заперечення на відповідь на відзив в яких вказав, що посилання представника позивача на те, що в позовній заяві вірно вказане найменування позивача та його представництва (філії) повинно відповідати даним, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, однак вказана в позовній заява назва філії не відповідає назві та назвам, зазначених на печатках, що містяться в копіях документів. Окрім того вказує, що банк повинен був самостійно списувати щомісячні платежі з повним погашенням кредиту до кінця строку договору, який укладався на 36 місяців. При цьому банк жодного разу не звернувся до нього з претензіями щодо несвоєчасного погашення заборгованості. Поданий разом з позовом до суду розрахунок заборгованості не завжди співпадає з виписками по картковому рахунку. Деякі дати, суми коштів не збігаються або взагалі не відображаються. З метою врегулювання спору відповідач неодноразово звертався до позивача про реструктуризацію заборгованості, однак відповіді не отримав (а.с.129-130). Відповідно до ч.4\~ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ч.1\~ст.274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 20 листопада 2020 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.32-33). Ухвалою Великобурлуцького районного суду Харківської області від 10 грудня 2020 року заяву відповідача [PERSON] про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження залишено без задоволення (а.с.66-67). Представник позивача надав на адресу суду заяву з проханням розглядати справу за відсутності представника банку, зазначивши, що наполягають на задоволенні позовних вимог (а.с.61). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, судову повістку отримав 23 лютого 2021 року (а.с.179). Відповідно до ч.2\~ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані позивачем та відповідачем документи і матеріали, врахувавши відзив на позовну заяву відповідача, відповідь на відзив позивача, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати кредит позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти. Відповідно до ч.2 ст.1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 («Позика») глави 71 («Позика. Кредит. Банківський вклад»), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. За ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. У відповідності зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.1 ст.611 ЦК України уразі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.\~Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11\~цього Кодексу.\~Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості (ст.509 ЦК України). Судом встановлено, що 15 лютого 2016 року між АТ «Ощадбанк» та [PERSON] був укладений Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, згідно з яким відповідач отримав грошові кошти у сумі 15 000 грн 00 к. на строк 36 місяців, зі сплатою 28 % річних за користування кредитом, на картковий рахунок з використанням платіжної картки (а.с.5-8). Відповідач приєднався підписавши заяву про приєднання № 922861 та Заявку на встановлення відновлювальної кредитної лінії, якою він погодився на одержання кредиту та його умовами (а.с.08-10). Згідно п.6.1 заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту), яка є складовою заяви на приєднання (а.с.08-11), її підписанням [PERSON] погодився з умовами користування кредитом відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, а також підтвердив укладення між ним і АТ «Ощадбанк» кредитного договору. Відповідно до п.п. 1.10.1 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, який оприлюднено на сайті www.oschadbank.ua, відповідач зобов`язався використати кредит за цільовим призначенням і своєчасно та в повному обсязі повернути суму кредиту, сплатити всі нараховані проценти та інші платежі, передбачені кредитним договором. Згідно з п.1.21 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, будь-яке невиконання клієнтом умов договору породжує у банка право достроково відкликати кредит, а у клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені договором. Пунктом 1.22 договору передбачено право банку вимагати від клієнта дострокового повернення кредиту, сплати процентів за користування ним, сплати інших платежів за договором, строк сплати яких не настав. Відповідно до розрахунку заборгованості [PERSON] перед АТ «Ощадбанк» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Ощадбанк» за ДКБО фізичних осіб та Заявою на встановлення відновлювальної кредитної лінії станом на 03 вересня 2020 року загальна сума до стягнення кредитної заборгованості відповідача становить 17 080 грн 58 к., яка складається з наступного: - 15\~000 грн 00 к. загальна сума основної заборгованості; - 1\~671 грн 95 к. загальна сума заборгованості по сплаті відсотків за користування кредитом; - 19 грн 00 к. загальна сума заборгованості за РКО; - 35 грн 22 к. загальна сума нарахованої пені; - 105 грн 00 к. - сума втрат від інфляції на суму простроченого кредиту; - 18 грн 45 к. сума втрат від інфляції на суму нарахованих та несплачених процентів; - 203 грн 42 к. розмір 3% річних (згідно ст.625 ЦК України) на суму простроченого кредиту; - 27 грн 54 к. - розмір 3% річних (згідно ст.625 ЦК України) на суму нарахованих та несплачених процентів (а.с.14-22). Згідно із ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. За змістом ст.626 ЦК України,\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.\~Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Відповідно до\~статті 6\~цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.\~У договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів (ст. 627 ЦК України). Статтею 6 ЦК України передбачено, що\~сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства.\~Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами.\~Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд.\~Сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.\~Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.ст. 628, 629 ЦК України). Відповідно до положень ст.634 ЦК України,\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ст.ст.638, 641 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.\~Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.\~Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору.\~Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Кредитний договір укладається у письмовій формі.\~Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.\~Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625\~цього Кодексу.\~Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу (ст.ст. 1050, 1055 ЦК України). Статтею 625 ЦК України передбачено, що\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.\~Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Статтею 11 ЦК України визначено, що\~цивільні права\~та обов`язки\~виникають із\~дій осіб,\~що передбачені\~актами цивільного\~законодавства,\~а також\~із дій\~осіб,\~що не\~передбачені цими\~актами,\~але за\~аналогією породжують\~цивільні права\~та обов`язки.\~ Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є\~договори та інші правочини. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.\~Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.\~Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України). Відповідно до практики Верховного Суду, не можна вважати договір неукладеним або кваліфікувати договір як неукладений після його повного або часткового виконання сторонами (постанови Верховного Суду від 05.06.2018 року у справі №338/180/17, від 06.11.2018 року у справі №926/3397/17, від 11.10.2018 року у справі №922/189/18, від 06.11.2018 у справі №926/3397/17, від 09.04.2019 у справі №910/3359/18, від 29.10.2019 у справі №904/3713/18, від 19.02.2020 у справі №915/411/19, від 18 березня 2020 року у справі №456/2946/17, від 01.06.2020 року № 906/355/19). Так, матеріалами справи підтверджується, що банк надав в розпорядження позичальника кредитні кошти, а відповідач користувався цими коштами та частково здійснював погашення кредитної заборгованості. Окрім того, відповідач не оспорює, що в нього є заборгованість перед АТ «Ощадбанк» як і не оспорює суму заборгованості, лише вказує на не відображення коштів. Стосовно посилання відповідача щодо безпідставності звернення позивача по даній справі до суду з позовною вимогою до відповідача суд зазначає таке. Відповідно до ч.4 ст.3 ЗУ «Про акціонерні товариства» повне найменування акціонерного товариства українською мовою повинне містити його організаційно-правову форму (акціонерне товариство). Тип акціонерного товариства не є обов`язковою складовою найменування акціонерного товариства. Акціонерне товариство самостійно визначає необхідність зазначати у своєму найменуванні його тип, передбачений\~статтею 5\~цього Закону. Товариство може мати скорочене найменування українською мовою, повне та скорочене найменування іноземною мовою (мовами). Згідно з ст.5 ЗУ «Про акціонерні товариства» Акціонерні товариства за типом поділяються на публічні акціонерні товариства та приватні акціонерні товариства. Дослідивши матеріали справи та подані сторонами документи на думку суду посилання відповідача на те, що заявлена в позовній заява філія не відповідає назві, вказаній в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та посилання на відсутність повноважень представника банку на представлення інтересів банку є безпідставними, оскільки Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» є юридичною особою, створеною і зареєстрованою у встановленому порядку законом порядку, дані державної реєстрації про яке включені до Єдиного державного реєстру відкритого для загального ознайомлення. Як убачається з довіреності від 09 липня 2020 року Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі начальника філії Харківського обласного управління АТ «Ощадбанк» Сороколіти О.В., яка діє від імені Банку на підставі Довіреності, посвідченої 19.06.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Івановою Л.М. з реєстровим № 699 та Положення про філію Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» у порядку передоручення цією довіреністю уповноважила заступника начальника філії Харківського обласного управління АТ «Ощадбанк» Фатеєєву Тетяну Петрівну представляти інтереси АТ «Ощадбанк» з переліком наданих повноважень, серед яких є пред`явлення позову (а.с.23-24). Також, довіреністю від 09 липня 2020 року Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі начальника філії Харківського обласного управління АТ «Ощадбанк» Сороколіти О.В., яка діє від імені Банку на підставі Довіреності, посвідченої 19.06.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Івановою Л.М. з реєстровим № 699 та Положення про філію Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» у порядку передоручення цією довіреністю уповноважила головного юрисконсульта відділу реструктуризації заборгованості та стягнення філії - Харківського обласного управління АТ «Ощадбанк» Рябову Світлану Петрівну представляти інтереси АТ «Ощадбанк» з переліком наданих повноважень, серед яких повноваження подавати докази, заявляти клопотання та відводи, заперечувати проти клопотань і доводів інших учасників судового процесу (а.с.25-26). На переконання суду така позиція сторони відповідача занадто формалізована, не націлена та не сприяє виконанню завдань і основних засад цивільного судочинства, що передбачені ст.2 ЦПК України, оскільки як убачається з заяви про приєднання № 922861 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) дана заява укладена між начальником операційного відділу ТВБВ № 10020/0536 Дятлової О.С. та Бєлічком А.В. 15 лютого 2016 року відповідач власноруч підписав зазначену заяву, а також Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб з публічним акціонерним товариство «Державний ощадний банк України». Відповідач [PERSON] у поданому до суду відзиві вказав на те, що вказані вище докази не можуть бути прийняті судом, як доказ, оскільки не засвідчені належним чином. Оглянувши вказані документи, суд приходить до висновку, що посилання відповідача не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки містять в собі вказівку на те, що документ відповідає оригіналу, містить прізвище та посаду особи, яка його завірила, як і дату та підпис, тому відповідно до\~ст.95 ЦПК України\~визнаються судом належними та допустимими доказами. Згідно з ч.2\~ст.77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частиною 1\~ст.81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що між сторонами виникли кредитні правовідносини на підставі договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 15 лютого 2016 року та заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту) від 15 лютого 2016 року. Спір стосується стягнення заборгованості за договором, а саме заборгованості за кредитом, процентами за користування кредитними коштами, комісії, пені, 3% річних та інфляційних втрат. Зазначеним договором були визначені його предмет, розмір кредиту, строки та умови повернення кредиту, розміри плати за користування кредитними коштами, штрафні санкції та інші умови правовідношення. Відповідачем [PERSON] були порушені зобов`язання стосовно своєчасного повернення сум отриманого кредиту, сплати нарахованих за користування кредитними коштами процентів, внаслідок чого, станом на 03 вересня 2020 року відповідач має заборгованість перед позивачем у загальному розмірі 17\~080 грн 58 к. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» до [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно меморіального ордеру № 7742904621 від 05 листопада 2020 року року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102 грн 00 к. У відповідності зі ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідача [PERSON] на користь ПАТ «Державний ощадний банк України» понесені судові витрати в розмірі 2 102 грн 00 к. Враховуючи викладене,

Outcome: approved