Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-08 00:00:00

[PERSON] звернулася з позовом до [PERSON] та [PERSON] про поділ житлового будинку в натурі, як об`єкта права спільної часткової власності. Позивач зазначала, що [INFO] померла її мати [PERSON] , у віці 78 років, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис №68 виконавчим комітетом Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області, свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме житловий будинок [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці площею 0,1500 га. Позивач є дочкою померлої [PERSON] , що підтверджується записом про реєстрацію за №141 у свідоцтві про народження, серії [NUMBER] , виданому відділом реєстрації актів громадянського стану Великодимерської сільської ради Броварського району Київської області 25.06.1956 р. 07 квітня 1989 року між [PERSON] та [PERSON] був укладений шлюб, зареєстрований Ленінградським відділом запису актів громадянського стану м. Києва, про що складено відповідний актовий запис за №542, що посвідчує свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] , видане 07 квітня 1989 року. Після укладення шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Броварської державної нотаріальної контори Падучак-Коваль Л.Л. із заявою про відкриття спадкової справи після смерті матері [PERSON] . Окрім цього, до нотаріуса звернулися внучки спадкодавця: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] 17 грудня 2016 року державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Падучак-Коваль Л.Л. видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване у реєстрі за №3-6310, на Ѕ частку у спадщині після смерті матері [PERSON] , 1937 року народження, яка померла [INFO] , спадкового майна, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, і знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та належав [PERSON] на підставі рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14.11.2013 р., справа №361/7730/2013-ц. Будинок позначений на плані літерою «А-1», загальною площею 120,0 кв.м., житловою площею 69,0 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами: сарай - «Б», навіс - «В», сарай - «Г», сарай - «Д», вбиральня - «Е», тротуар - «Т», колонка - «К», огорожа - «И». В той же день, 17 грудня 2016 року, державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області, Падучак-Коваль Л.Л. , [PERSON] було також видане свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване у реєстрі за №3-6314, на Ѕ частку земельної ділянки, загальною площею 0,1500 га, наданої для будівництва та обслуговування житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0015. Також, 17 грудня 2016 року, державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області, Падучак-Коваль Л.Л. , було видане [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за №3-6318, на Ѕ частку земельної ділянки, загальною площею 0,0182 га, наданої для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0016. Внучки спадкодавця [PERSON] та [PERSON] , після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , успадкували по ј частці кожна спадкового майна, до складу якої увійшов житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, загальною площею 120,0 кв.м., житловою площею 69,0 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також земельна ділянка, загальною площею 0,1500 га, надана для будівництва та обслуговування житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0015, та земельна ділянка, загальною площею 0,0182 га, надана для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0016. Відповідно до технічного паспорту, виданого 05 червня 2018 року, виготовленого КП КОР «Лівобережне бюро технічної інвентаризації», будинок за [ADDRESS] має загальну площу 120 кв.м., житлову - 69,0 кв.м., допоміжну - 51,0 кв.м., з наступними приміщення позначеними на плані та площу: 1-1 веранда, площею 13,2 кв.м.; 1-2 кухня, площею 6,6 кв.м., 1-3 кухня, площею 5,3 кв.м., 1-4 кладова, площею 2,6 кв.м., 1-5 житлова кімната, площею 19,5 кв.м., 1-6 житлова кімната, площею 26,2 кв.м, 1-7 - житлова кімната, площею 11,7 кв.м, 1-8 кладова, площею 3,8 кв.м, 1-9 котельня, площею 6,3 кв.м, 1-10 житлова кімната, площею 11,6 кв.м., 1-11 коридор, площею 7,5 кв.м, 1-12 санвузол, площею 5,7 кв.м. Інвентаризаційна оцінка житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , станом на 05 червня 2018 року становить 565997 грн. Незважаючи на те, що позивач є власником Ѕ частин житлового будинку, користуватися будинком вона не може через протиправність та незаконність дій відповідачів. Останні не сплачують комунальні послуги, влаштовують сварки, тому вона змушена звернутися до суду з позовом про поділ будинку в натурі. Посилаючись на викладене, з урахуванням уточненої позовної заяви, позивач просила суд припинити право спільної часткової власності між нею та відповідачами на житловий будинок, загальною площею 120,0 кв.м., житловою площею 69,0 кв.м. з господарськими будівлями і спорудами, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] ; виділити у натурі на праві власності [PERSON] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , Ѕ частки спірного житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, згідно варіанту №1 висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження №1896-1898/19-24 від 20.09.2019 р., відповідно якого на Ѕ частки виділяється: 1-5 - житлова кімната, площею 19,5 кв.м., 1-11 - коридор, площею 7,5 кв.м., прибудова а, веранда 1-1 - площею 13,2 кв.м., 1-2 - кухня, площею 6,6 кв.м., 1-3 - кухня, площею 5,3 кв.м., 1-4 - кладова, площею 2,6 кв.м., 1-2 - санвузол, площею 5,7 кв.м., а також надвірні будівлі та споруди: сарай - «Г», погріб - «г», Ѕ вбиральня - «Е», Ѕ колонки - «К», Ѕ тротуара - «Т», Ѕ огорожі - «N1», Ѕ воріт - «N2», Ѕ хвіртки - «N3»; залишити у користуванні відповідачів Ѕ частки житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, згідно варіанту №2 висновку експерта. Заперечуючи проти позову, відповідач [PERSON] звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] про встановлення порядку користування будинком, що є спільною частковою власністю, в якій зазначала, що будинок знаходиться в спільній частковій власності та на сьогодні між співвласниками відсутній узгоджений порядок користування приміщеннями будинку, створюється ситуація, коли кожен із співвласників будинку може мати вільний доступ до кожної кімнати, і співвласники не можуть законним чином обмежити один одного в такому доступі, не дивлячись на те, що всі проживають в окремих кімнатах. Крім того, постійно з`являються спірні питання щодо використання для проживання кожним із співвласників тієї чи іншої кімнати в будинку. Посилаючись на викладене, просила суд встановити наступний порядок користування житловим будинком, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] : виділити за [PERSON] у користування одну кімнвту площею 11,7 кв.м., виділити за [PERSON] у користування дві кімнати площею 19,5 кв.м. та 11,6 кв.м., виділити за [PERSON] у користування кімнату площею 26,2 кв.м., визначити наступні місця загального користування: веранда площею 13,2 кв.м., кухня площею 6,6 кв.м., кухня площею 5,3 кв.м., кладова площею 2,6 кв.м., кладова площею 3,8 кв.м., котельня площею 6,3 кв.м., коридор площею 7,5 кв.м., санвузол площею 5,7 кв.м., які залишити у спільному користуванні співвласників будинку. В судовому засіданні позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом [PERSON] та її представник адвокат Хуторненко І.М. первісні позовні вимоги підтримали, надали пояснення аналогічні уточненій позовній заяві, просили про задоволення позову в повному обсязі, проти задоволення зустрічних позовних вимог заперечували. В судовому засіданні відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] та її представник адвокат Соснін Д.О. проти задоволення первісного позову заперечували, підтримала позовні вимоги за зустрічною позовною заявою. В судовому засіданні відповідач за первісним та зустрічним позовами [PERSON] первісний позов не визнала, заперечувала проти його задоволення, зустрічні позовні вимоги визнала, не заперечувала проти їх задоволення в повному обсязі. Судом встановлено, що [INFO] померла матір позивача за первісним позовом [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження позивача та укладення нею шлюбу з [PERSON] , свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області 23 травня 2016 року (а.с.14-16 том І). 17 грудня 2016 року державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Падучак-Коваль Л.Л. видано позивачу за первісним позовом [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване у реєстрі за №3-6310, на Ѕ частку у спадщині після смерті матері [PERSON] , 1937 року народження, яка померла [INFO] , спадкового майна, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, і знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та належав [PERSON] на підставі рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 14.11.2013 р., справа №361/7730/2013-ц. Будинок позначений на плані літерою «А-1», загальною площею 120,0 кв.м., житловою площею 69,0 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами: сарай - «Б», навіс - «В», сарай - «Г», сарай - «Д», вбиральня - «Е», тротуар - «Т», колонка - «К», огорожа - «И» (а.с.17 том І). 17 грудня 2016 року державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області, Падучак-Коваль Л.Л. , [PERSON] було також видане свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване у реєстрі за №3-6314, на Ѕ частку земельної ділянки, загальною площею 0,1500 га, наданої для будівництва та обслуговування житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0015 (а.с.19 том І). Також, 17 грудня 2016 року державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області, Падучак-Коваль Л.Л. , було видане [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за №3-6318, на Ѕ частку земельної ділянки, загальною площею 0,0182 га, наданої для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0016 (а.с.20 том І). Позивач за первісним позовом [PERSON] зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області та обліковою карткою об`єкта погосподарського обліку на 2016-2020 роки (а.с.21-25 том І). Внучки спадкодавця відповідачі за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] , після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , успадкували по ј частці кожна спадкового майна, до складу якої увійшов житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, загальною площею 120,0 кв.м., житловою площею 69,0 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також земельна ділянка, загальною площею 0,1500 га, надана для будівництва та обслуговування житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0015, та земельна ділянка, загальною площею 0,0182 га, надана для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться по [ADDRESS] , кадастровий номер 3221281201:01:049:0016 (а.с.95-97 том І). Відповідно до технічного паспорту, виданого 05 червня 2018 року, виготовленого КП КОР «Лівобережне бюро технічної інвентаризації», будинок за [ADDRESS] , позначений на плані літерою «А-1», має загальну площу 120 кв.м., житлову - 69,0 кв.м., допоміжну - 51,0 кв.м., з наступними приміщення позначеними на плані та площу: 1-1 веранда, площею 13,2 кв.м.; 1-2 кухня, площею 6,6 кв.м., 1-3 кухня, площею 5,3 кв.м., 1-4 кладова, площею 2,6 кв.м., 1-5 житлова кімната, площею 19,5 кв.м., 1-6 житлова кімната, площею 26,2 кв.м, 1-7 - житлова кімната, площею 11,7 кв.м, 1-8 кладова, площею 3,8 кв.м, 1-9 котельня, площею 6,3 кв.м, 1-10 житлова кімната, площею 11,6 кв.м., 1-11 коридор, площею 7,5 кв.м, 1-12 санвузол, площею 5,7 кв.м., господарськими будівлями та спорудами: прибудова - «а», прибудова - «а1», погріб - «а.», ганок, ганок, сарай - «Б», навіс - «В», сарай - «Г», погріб - «г..», сарай - «Д», вбиральня - «Е», погріб - «З», колонка - «К», тротуар - «Т», огорожа - «N1», ворота - «N2», хвіртка - «N3» (а.с.26-30 том І). Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст. 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом. Правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права. Відповідно до ст. 355 Цивільного кодексу України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності». Згідно із ст. 356 Цивільного кодексу України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ч. 1 ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Відповідно до ч. 3 ст. 358 ЦК України, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. За змістом ч. 1 ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Компенсація співвласникові вартості його частки може бути надана лише за його згодою. Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Між співвласниками спірного житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , не досягнуто згоди щодо виділу часток та поділу будинку. Конфлікт між сторонами щодо розподілу майна відображається в письмових матеріалах справи (а.с.137-139 том І). У разі недосягнення згоди про спосіб і умови виділу в натурі частки із спільного майна учасник спільної часткової власності вправі звернутися до суду з відповідним позовом. Таким чином, у разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. За всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, наданих у п. 6 постанови від 4 жовтня 1991 р. №7 з наступними змінами та доповненнями «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», виділ у натурі часток жилого будинку можливий, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом. Ухвалою суду від 15 квітня 2019 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Чернігівському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Згідно висновку судового експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження №1896-1898/19-24 від 20.09.2019 р., було надано на огляд 2 (два) можливих варіанта виділення Ѕ частки співвласників в натурі (а.с.191-219 том І). Відповідно до вищезазначеного висновку, експерт дійшов висновку про те, що розподіл житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , на Ѕ позивачу за первісним позовом [PERSON] та Ѕ частки відповідачам за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] є технічно можливим. Можливі варіанти виділення частки об`єкта нерухомого майна, а саме будинку за адресою: [ADDRESS] , відповідно до часток співвласників (Ѕ виділяється позивачу за первісним позовом та Ѕ виділяється відповідачам за первісним позовом) відображено в дослідницькій частині висновку та додатках 1-4. Відповідно до варіанту №1 розподілу житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] , на застосуванні якого наполягає позивач за первісним позовом [PERSON] , на Ѕ та Ѕ частини: відхилення від ідеальної частки 1-го співвласника Ѕ частки складає: по площі на 0,4 більше; по вартості на 41918,00 грн. менше. Відхилення від ідеальної частки 2-го співвласника Ѕ частки складає: по площі на 0,4 менше; по вартості на 41918,00 грн. більше. За отримання надлишку при розподілі житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами [ADDRESS] , на Ѕ та Ѕ частини, в разі відповідного рішення суду, інші співвласники Ѕ частки повинні сплатити першому співвласникові Ѕ частки компенсацію в розмірі 41918,00 грн. Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонуються виділити співвласникам у житловому будинку, необхідно провести такі загальнобудівельні роботи: - демонтувати та змурувати дверний проріз між коридором 1-11, кімнатою 1-6 та кімнатою 1-10; - у кімнаті 1-10 улаштувати дверний проріз входу. В подальшому позивач за первісним позовом [PERSON] подала до суду заяву від 09.06.2020 р. про відмову від компенсації, запропонованої судовим експертом за надлишком по площі в розмірі 0,4 м. в розмірі 41918,00 грн. Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч.1,5 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ч.ч.1,2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на викладене, з урахуванням пояснень сторін, висновку експертизи про можливість поділу спірного житлового будинку в натурі, а також того, що запропонований експертом варіант №1 поділу відповідає бажанням позивача за первісним позовом [PERSON] , яка зареєстрована та постійно проживає за спірною адресою, та вимогам за зустрічною позовною заявою відповідача за первісним позовом [PERSON] щодо виділення співвласникам у користування відповідних житлових кімнат, відмови від компенсації ідеальних часток, дослідивши докази в їх сукупності, суд вважає за можливе поділити житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в натурі та виділити співвласникам частки в ньому відповідно до варіанту №1 висновку судового експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження №1896-1898/19-24 від 20.09.2019 р. Так, 1-му співвласнику позивачу за первісним позовом [PERSON] Ѕ частки виділяється житловий будинок: 1-5 житлова кімната, площею 19,5 кв.м., 1-11 коридор, площею 7,5 кв.м., прибудова - «а», 1-1 веранда, площею 13,2 кв.м., 1-2 кухня, площею 6,6 кв.м., 1-3 кухня, площею 5,3 кв.м., 1-4 кладова, площею 2,6 кв.м., 1-12 санвузол, площею 5,7 кв.м., ганок. Всього по житловому будинку, прибудові: 60,4 кв.м. По надвірним будівлям та спорудам: сарай - «Г», погріб - «г..», Ѕ вбиральні - «Е», Ѕ колонки - «К», Ѕ тротуару - «Т», Ѕ огорожі - «N1», Ѕ воріт - «N2», Ѕ хвіртки - «N3». Другим співвласникам [PERSON] та [PERSON] Ѕ частки виділяється житловий будинок: 1-6 житлова кімната, площею 26,2 кв.м., 1-7 житлова кімната, площею 11,7 кв.м., 1-10 житлова кімната, площею 11,6 кв.м., 1-8 кладова, площею 3,8 кв.м., 1-9 котельня, площею 6,3 кв.м., ганок. Всього по житловому будинку, прибудові: 59,6 кв.м. По надвірним будівлям та спорудам: сарай - «Б», навіс - «В», сарай - «Д», погріб - «З», погріб - «а.», Ѕ вбиральні - «Е», Ѕ колонки - «К», Ѕ тротуару - «Т», Ѕ огорожі - «N1», Ѕ воріт - «N2», Ѕ хвіртки - «N3». Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які виділяються співвласникам у житловому будинку, зобов`язати [PERSON] та [PERSON] провести такі загальнобудівельні роботи: демонтувати та замурувати дверний проріз між коридором 1-11 та кімнатою 1-6 та кімнатою 1-10; у кімнаті 1-10 улаштувати дверний проріз входу. Вартість загальнобудівельних робіт становить 7424,39 грн. Лінія розподілу горища житлового будинку проходить по лінії розподілу першого поверху. При необхідності по лінії розподілу горища влаштувати перегородку. Разом з тим суд зазначає, що співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно. Виходячи з аналізу зазначеної правової норми, слід дійти висновку, що ця норма регулює саме порядок здійснення права часткової власності, тобто порядок користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі, наслідком якого є припинення права спільної часткової власності. Зокрема, при встановленні порядку користування будинком кожному із співвласників передається в користування конкретна частина будинку, виходячи із його частки в праві спільної власності на будинок. Разом з тим виділені у користування приміщення можуть бути і неізольовані і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки встановлення порядку користування майном не припиняє право спільної часткової власності на це майно. Відтак, досягти домовленості між співвласниками не представилося можливим з часу набуття права власності кожним із співвласників про порядок володіння і користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток в праві власності на будинок. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі №6-12цс13. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що зустрічна позовна заява [PERSON] задоволенню не підлягає. З огляду на викладене, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення первісного позову та відмову в задоволенні зустрічних позовних вимог в повному обсязі. Також суд,

Outcome: approved