overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-14 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернувся до суду з позовною заявою до Тростянецької міської ради про продовження строку на прийняття спадщини, посилаючись на те, що 24.12.2011 померла його мати [PERSON]. Після її смерті залишилася спадщина: земельна ділянка та житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані за адресою: м. Тростянець Сумської області по вул. Карла Маркса, 29. На випадок своєї смерті [PERSON] склала заповіт на його імя. Від прийняття спадщини після смерті матері він не відмовлявся, проте пропустив строк звернення із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки постійно проживає за кордоном. Через це, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Враховуючи зазначене, позивач просив суд встановити йому додатковий строк, для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла 24.12.2011. В судове засідання представник позивача зявився, позовні вимоги підтримав. Представник відповідача в судове засідання не зявився, подав суду заяву про розгляд справи без його участі, позов визнав. Суд, дослідивши обставини справи, мотивуючи рішення, зазначає про наступне. Як вбачається із копії свідоцтва про смерть серії 1 БП № 186553 виданого 26.12.2011 відділом ДРАЦС Тростянецького РУЮ - 24.12.2011 померла мати [PERSON] - [PERSON]. (а.с. 15) На випадок своєї смерті [PERSON] склала заповіт на його імя, що підтверджується його копією доданою до матеріалів справи.(а.с11) Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 08.09.2015 та копії будинкової книги по будинку розташованому за адресою [PERSON] 29 м. Тростянець спадкоємці, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] відсутні. Відповідно до п.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Також судом встановлено, що після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, за оформленням якого до нотаріальної контори позивач вчасно не звернувся, оскільки постійно проживає за кордоном, що підтверджується відповідними відмітками у закордонному паспорті серії КРО34698 від 18.07.2011. (а.с.8) Це стало підставою для відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії з видачі свідоцтва про право на спадщину. (а.с.22) З огляду на вказані обставини, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини та вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити встановивши йому додатковий строк достатній для прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-22 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу з [PERSON] який було зареєстровано 28 січня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Куп'янську Куп'янського міськрайонного управління юстиції в Харківській області, зроблено актовий запис №18. Позивач вказує, що між ними склались відносини, що унеможливлюють подальше збереження сімї, склалося повне непорозуміння, сумісне проживання суперечить його інтересам. З 2010 року сторони припинили шлюбні відносини та мешкають окремо один від одного. Від цього шлюбу сторони не мають дітей. Майнового спору сторони не мають. У судове засідання позивач не зявився, надав до суду телефонограму про розгляд справи без його участі, наполягав на задоволенні позовних вимог. Представник позивача у судове засідання не зявився, надав до суду заяву з проханням розглядати справу у його відсутності. Відповідач у судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду нотаріально завірену заяву з проханням розглядати справу у її відсутності зазначила, що позов визнає у повному обсязі, на примирення та поновлення стосунків не погоджується не за яких умов. Після розірвання шлюбу просить залишити за нею прізвище «Оруч» без змін. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності судом було встановлено наступні факти та відповідні до них правовідносини. Шлюб між сторонами зареєстровано 28 січня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Куп'янську Куп'янського міськрайонного управління юстиції в Харківській області, зроблено актовий запис №18 (а.с. 9). 17 вересня 2015 року позивач [PERSON] уклав угоду про надання правової допомоги з адвокатом [PERSON] та уповноважив її захищати та представляти його інтереси в суді (а.с. 10-11). Встановлено, що подружжя шлюбно-сімейних відносин не підтримують, не бажають поновити стосунки та зберегти сімю. Спільне життя сторін не склалось, в зв'язку з тим, що виникли непорозуміння, різні погляди на життя, відсутні спільні інтереси. Все вище викладене підтверджує, що шлюб існує лише формально та зберегти його вже неможливо. Згідно ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч.8 ст. 235 ЦПК України у рішенні про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається. На підставі викладеного, суд вважає позов обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-20 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернувся до суду із заявою про забезпечення доказівшляхом витребування у вищевказаній цивільній справі. У позивача є складнощі в отримані певних доказів, які мають істотне значення для розгляду вищезазначеної справи, тому позивач просить суд забезпечити доказишляхом витребуванняз Оболонського районного відділу Державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві інформації про усі відкриті виконавчі провадження відносно громадянина [PERSON], на підставі яких накладено арешт на його майно із зазначенням суми коштів, яка підлягає стягненню з даного громадянина. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. Згідно ч.1, 2 ст.135 ЦПК України, заява про забезпечення доказів розглядається судом, який розглядає справу, а якщо позов ще не пред'явлено, - місцевим загальним судом, у межах територіальної підсудності якого можуть бути вчинені процесуальні дії щодо забезпечення доказів. Згідно ч.3 ст.135 ЦПК України, у разі обгрунтованої вимоги заявника, заява про забезпечення доказів розглядається судом невідкладно лише за участю заявника. Суд, дослідивши матеріали справи, враховуючи зміст та обсяг заявлених вимог, вважає обгрунтованими вимоги щодо забезпечення доказів шляхом витребування з Оболонського районного відділу Державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві інформації про усі відкриті виконавчі провадження відносно громадянина [PERSON], на підставі яких накладено арешт на його майно із зазначенням суми коштів, яка підлягає стягненню з даного громадянина. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-18 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернувся до суду із позовом до Запорізької міської ради про визнання права власності, в якому зазначив, що йому на праві приватної власності належить житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS]. Право власності на зазначений будинок набуто ним на підставі договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на праві особистої власності, посвідченого Першою Запорізькою державною нотаріальною конторою 13.08.1957 року за реєстровим № 1-9150 та зареєстровано Запорізьким міським бюро технічної інвентаризації 27.08.1957 року. Житловий будинок збудовано позивачем в 1961 року, введено в експлуатацію, здійснена технічна інвентаризація нерухомого майна. В 2009 р. він отримав державний акт на право власності на земельну ділянку за адресою: : [ADDRESS], на якій розташований спірний будинок. Але під час оформлення права власності на земельну ділянку ним було втрачено оригінал правовстановлюючого документу на житловий будинок. На цей час позивач має намір розпорядитись належним йому нерухомим майном, але позбавлений укласти будь-яку цивільно-правову угоду за відсутності оригіналу правовстановлюючого документу, що перешкоджає йому в здійсненні його права власника на вільне володіння, користування та розпорядження належним йому майном. На підставі вищевикладеного позивач звернувся до суду та просить визнати ним право власності на житловий будинок розташований за адресою: : [ADDRESS] ( «літ. А») Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, підтвердила обставини зазначені в позові, просила суд позов задовольнити. Відповідач у судове засіданні не з'явився, надав суду заяву в якій прохав розглядати справу без його участі та зазначив що проти позовних вимог не заперечує. Заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, суд вважає, що існують законні підстави для задоволення позову. Судом встановлено, що факт належності позивачу спірного житлового будинку підтверджується копією договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на праві особистої власності від 02.08.1957 р., посвідченого Першою Запорізькою державною нотаріальною конторою 13.08.1957 року за реєстровим № 1-9150, отриманої позивачем в ТОВ ЗМБТІ. Факт забудови житлового будинку підтверджується матеріалами технічної інвентаризації житлового будинку, викладеними в технічному паспорті на нерухоме майно. Факт належності позивачу земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. На підставі вищевикладеного та беручи до уваги те, що відповідач по справі не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вбачає всі підстави для задоволенні позовної заяви.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-09 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернувся з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з 07.08.2010 року він перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від шлюбу мають неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Спільне життя з відповідачем не склалося внаслідок відсутності взаєморозуміння, наявності різних поглядів на життя та сімейні цінності. Подружні стосунки припинені з початку 2018 року, спільне господарство не ведуть, шлюб має формальний характер. Позивач вважає, що подальше тривання шлюбних відносин не має сенсу, не відповідає його з відповідачем інтересам та інтересам спільної дитини, тому вважає за необхідне звернення до суду з даним позовом. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, через канцелярію суду представник позивача [PERSON] надала заяву про розгляд справи без їх участі, позов підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити. У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позов визнає у повному обсязі та не заперечує проти розірвання шлюбу. Встановивши фактичні обставини справи і перевіривши їх доказами, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позову. Судом встановлено, що сторони 07 серпня 2010 року зареєстрували шлюб, про що Запорізьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Запорізькій області було видано Свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] (актовий запис № 602). Як встановлено судом, спільне життя з відповідачем не склалося внаслідок відсутності взаєморозуміння, наявності різних поглядів на життя та сімейні цінності. Подружні стосунки припинені, спільне господарство не ведуть, шлюб має формальний характер. Згідно ст. 111 СК України суд приймає міри до збереження шлюбу, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. В даному випадку, позивач вважає неможливим з моральної точки зору, продовжувати шлюбні відносини, тому суд не може зобов`язати її прийняти заходи до примирення. Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. За таких обставин, суд приходить до висновку, що шлюб між сторонами не може бути збережений, оскільки факти, встановлені у справі, свідчать про те, що він фактично розпався, збереження сім`ї неможливо та суперечить їх інтересам, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, так як судове рішення ухвалюється у повному обсязі на користь позивача, понесені ним і документально підтверджені судові витрати підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-10 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернулась в суд з зазначеним позовом, у якому просить постановити рішення про визнання її власником розташованих по вулиці Дружби 2а в селі Нудиже Любомльського району Волинської області житлового будинку, господарських будівель і споруд в порядку спадкування за законом після смерті 02.03.1994 року її батька [PERSON]. Вимоги обґрунтовано тим, що спадщину прийняла в порядку ст.549 ЦК України 1963 року, проте спадкові права не може оформити, так як майно не було зареєстроване за спадкодавцем у державних органах. Інші спадкоємці майна, зазначені в ст.529 ЦК України 1963 року, відсутні. Будівлі відповідають державним нормам і правилам, придатні для експлуатації і проживання, а самочинне будівництво не виявлене, що встановлено під час технічної інвентаризації. В підготовче засідання сторони не зявились. Представник позивача на адресу суду надіслала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності та довірительки відсутності. Головненський селищний голова надіслав суду заяву про визнання позову та розгляд справи за відсутності представника Ради. Згідно з ч.ч.1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Дослідження змісту позовних вимог приводить суд до висновку, що вони відповідають положенням ст.ст.524, 525, 527, 529, 548, 549 ЦК України 1963 року, ст.ст.328, 392 ЦК України 2003 року. Враховуючи вказані положення матеріального та процесуального закону, зміст позовних вимог та їх обґрунтування, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, встановлено підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні та задоволення позовних вимог. Згідно із ст.142 ЦПК України у звязку з визнанням позову позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-20 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернулась до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме залучення її до складу формувань Цивільної оборони під час ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи в період з 29 квітня по 02 травня 1986 року, посилаючись на те, що встановлення даного юридичного факту дає їй право на отримання додаткових пільг та компенсацій. Представник заявника в судовому засіданні підтримала заяву, просила її задовольнити. Представник заінтересованої особи - Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації надіслав на адресу суду заяву з проханням про розгляд справи за відсутності їх представника. Заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи, суд вважає заяву такою, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС 1 категорії та має третю групу інвалідності, надану в зв'язку з роботою по ЛПА на ЧАЕС ( а.с 6-7 ). Відповідно до копії трудової книжки [PERSON], [INFO], в період з 27.06.1983 року по 01.02.1989 року заявник працювала на посаді комірниці УС ЧАЕС ( а.с. 13-14 ). Відповідно до копії маршрутного листа [PERSON] була командирована на роботи по ЛПА УС ЧАЕС працювала комірником, виконувала роботи з вантаження піску до кар'єру в періоди з 29.04.1986 року по 30.06.1986 рік, 15.09.1986 рік по 15.03.1987 рік. Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 16.01.1998 року, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Ватутінського району м. Києва [PERSON] вступила у шлюб та змінила прізвище на [PERSON]. Відповідно до довідки Департаменту з питань цивільного захисту та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Київської обласної державної адміністрації № 01-04/1473/406 від 22.08.2013 року Департамент з питань цивільного захисту та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Київської обласної державної адміністрації, як колишній штаб ЦО Київської області, підтверджує, що [PERSON], колишній працівник Управління будівництва Чорнобильської АЕС, в період з 29.04.1986 року по 02.05.1986 рік приймала участь в ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС в складі невоєнізованого формування ЦО Чорнобильського району і була залучена до виконання заходів ЦО по локалізації джерела радіоактивного забруднення. Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Встановлення вказаного факту для заявника має важливе значення - підтвердить її статус інваліда війни, що надасть їй можливість отримувати додаткові пільги та компенсації. Аналізуючи матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість встановлення факту залучення заявника до складу формувань Цивільної оборони під час ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи в період з 29 квітня 1986 року по 02 травня 1986 рік . На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-07 00:00:00

[PERSON], через свого представника звернулась до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, як за спадкоємцем за законом першої черги після померлого [INFO] її сина [PERSON], мотивуючи свій позов тим, що вона звернулась до органів нотаріату із бажанням прийняти спадщину у визначений законодавством термін, повідомивши, що проживала разом з сином та здійснювала оплату комунальних послуг. Їй було роз»яснино положення ч. 3 ст. 1268 ЦПК України, проте те, що місце проживання та місце реєстрації не є тотожними поняттями - роз»яснено не було. Коли позивач у серпні 2014 року звернулась до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про прийняття спадщини, їй було відмовлено у зв»язку з пропуском встановленого законом строку на прийняття спадщини. В судове засідання представник позивача не з»явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначивши про підтримання позовних вимог. Представник відповідача - Гончарівської селищної ради Чернігівського району та області в судове засідання не з'явився, надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, зазначивши про визнання позовних вимог. Представник третьої особи - Чернігівської районної Державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі. Дослідивши письмові докази у справі судом встановлено наступне. Як вбачається з наданої копії свідоцтва про смерть, [PERSON] помер [INFO], про що Відділом реєстрації смерті у м. Києві [INFO] зроблено актовий запис за № 13291. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається зокрема з ? частини квартири в [ADDRESS], що належить померлому на підставі свідоцтва на право власності на нерухоме майно. Спадкоємцями за законом першої черги є позивач [PERSON], яка є рідною матір»ю померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.9). Згідно довідки № 1960 від 01.09.2014 року [PERSON] на день смерті був зареєстрований по [ADDRESS] один. В судовому засіданні знайшло підтвердження, що позивач пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме у зв'язку зі незнанням чинного на той час законодавства, враховуючи викладене, незначний проміжок часу з дня пропущення строку на прийняття спадщини, а також те, що спір про спадщину відсутній, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-28 00:00:00

[PERSON] через свого представника звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу та поділ майна. Позивачем також через свого представника подано заяву про витребування доказів, в якій просить суд витребувати з КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (адреса: 2000, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4 - Б) копії технічних паспортів на: квартиру [ADDRESS], загальною площею 70,90 кв. м.; гаражі [ADDRESS] у Гаражному кооперативі «Богатирській»; та довідку про осіб на яких було зареєстровано право власності на гаражі [ADDRESS]; з ПАТ «ХК «КИЇВМІСЬКБУД» (адреса: вул. Михайла Омеляновича - Павленка, 4/6, м. Київ, 02000) копію технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] загальною площею 70,90 кв. м. У заявника є складнощі в отримані певних доказів, які мають істотне значення для розгляду справи, тому просить суд витребувати вказані докази. Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Згідно з ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Суд, дослідивши матеріали, додані до заяви, враховуючи зміст та обсяг заявлених вимог, вважає обгрунтованими вимоги щодо витребування доказів та правильним вжити заходи щодо витребування доказів шляхом винесення ухвали. На підставі викладеного,

Outcome: approved