Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-15 00:00:00

[PERSON], яка діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітньої дитини [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулись до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до до Харківської міської ради, третя особа Харківська обласна державна адміністрація з позовом, в якому просять стягнути з Харківської міської ради матеріальну шкоду у сумі 209761 грн. кожному з позивачів. Позовні вимоги позивачі обґрунтовують тим, що вони є особами які відповідно до ст.20 п. 10 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок чорнобильської катастрофи» мають право на позачергове забезпечення житлом. На виконання постанови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.11.2006 у справі № 2-п-4365/2006 наказом Міністерства надзвичайних ситуацій від 02.12.2011 № 1263 для придбання житла родині [PERSON] було передбачено перерахування цільовим призначенням коштів у сумі 159322,80 грн. на рахунок Харківської обласної державної адміністрації, які відповідно до розпорядження Харківської обласної державної адміністрації від 19.12.2011 № 748 було передбачено перерахувати на реєстраційний рахунок Харківської міської ради. Однак, на думку позивачів, вказані кошти з вини відповідача своєчасно не освоєні та безпідставно повернуті до бюджету без вчинення будь-яких передбачених законодавством дій. В судове засідання позивачі не з`явились та надали до суду заяву, в якій просили слухати справу за їх відсутністю, позовні вимоги підтримали в повному обсязі (а.с. 74). Представник відповідача Харківської міської ради в судовому засіданні 20.12.2016 року позов не визнавав, просив у його задоволенні відмовити, надавши до матеріалів справи письмові пояснення. В судове засідання 16.01.2017 року представник не з`явився, надав через канцелярію суду уточнені заперечення проти позову та заяву про закінчення розгляду справи за його відсутністю, просив відмовити у позові в повному обсязі. Вважає позовну заяву такою, що не підлягає задоволенню у зв`язку із неможливостю проведення відповідних процедур щодо закупівлі картири у зв`зяку із закінченням бюджетного періоду, порушення строку позовної давності та тим, що Харківська міська рада не є належним відповідачем по справі. Представник 3-тьої особи Харківської обласної державної адміністрації надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на повному, всебічному і об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, встановив наступне. Судом встановлено, позивачу [PERSON] на її сім`ю у 1995 році було видано направлення на переселення в Харків, яке було зареєстровано і подано до Московської районної ради м. Харкова для постановки на чергу для отримання житла, відповідно до Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок чорнобильської катастрофи». Згідно рішення виконкому Московської районної ради м. Харкова № 108/3 від 06.06.1995 родину [PERSON] було поставлено на пільгову чергу. Проживаючи на радіоктивно забрудненій території [PERSON] захворіла, внаслідок чого її було прооперовано, а в подальшому встановлено группу інвалідності пов`язану з наслідками чорнобильсьеої катастрофи та надано їй статус потерпілої внаслідок чорнобильської катастрофи 1 категорії, що стверджується копією довідки МСЕК та копією посвідчення потерпілої внаслідок Чорнобильської катастрофи першої категорії безстроково, копії яких знаходяться в матеріалах справи. Постановою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.11.2006 задоволено позовні вимоги [PERSON] до Державного казначейства України, Харківської обласної адміністрації, Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи, Головного управління МНС України Харківської області. Визнано неправомірною бездіяльність Міністерства з питань надзвичайних ситуації та захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи України за рахунок коштів Державного бюджету, шляхом списання з рахунку відкритого у Головному управлінні Державного казначейства України при Міністерстві фінансів України на користь Харківської обласної державної адміністрації 159322, 80 грн. для придбання житла [PERSON] Зобов`язано Харківську обласну державну адміністрацію придбати за кошти в сумі 159322, 80 грн. квартиру в Московському районі м. Харкова для забезпечення житлом сім`ї [PERSON] у складі чотирьох чоловік, а виконком Московської районної ради м. Харкова - передати придбане житло в користування сім`ї [PERSON] На виконання постанови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.11.2006 у справі № 2-п-4365/2006 наказом Міністерства надзвичайних ситуацій від 02.12.2011 № 1263 для придбання житла родині [PERSON] було передбачено перерахування цільовим призначенням коштів у сумі 159322,80 грн. на рахунок Харківської обласної державної адміністрації, які відповідно до розпорядження Харківської обласної державної адміністрації від 19.12.2011 № 748 було перераховано на реєстраційний рахунок Харківської міської ради. Як вбачається з листа Харківської обласної державної адміністрації від 31.10.2012 № 0-5924/09-18 вказані кошти на рахунок обласної адміністрації надійшли 27.12.2011, у той же час відповідно до листа заступника Харківського міського голови - керуючого справами виконавчого комітету міської ради від 14.12.2016 № 481/11 Харківській міській раді 29.12.2011 були відкриті асигнування у сумі 159322, 80 грн. та у зв`язку із закінченням бюджетного періоду втратили чинність. Відповідно до інформації управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлового господарства від 05.12.2016 № 3546/у [PERSON] складом сім`ї 3 особи включена до списку осіб, які мають право на позачергове одержання житлової площі з урахувнням пільги громадян, які переселяються із зони радіоктивного забруднення внаслідок аварії на Чорнобильскій АЕС з 06.06.1995 року. Станом на 01.01.2016 порядковий номер [PERSON] у цьому списку - 150 (всього у списку знаходиться 205 сімей). Відповідно до інформації заступника міського голови - керуючого справами виконавчого комітету від 14.12.2016 № 481/11 на виконання постанови Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.11.2006 у справі № 2-п-4365/2006 наказом Міністерства надзвичайних ситуацій від 02.12.2011 № 1263 для придбання житла [PERSON] було передбачено перерахування цільовим призначенням коштів у сумі 159322,80 грн. на рахунок Харківської обласної державної адміністрації, які відповідно до розпорядження Харківської обласної державної адміністрації від 19 грудня 2011 року № 748 було передбачено перерахувати на реєстраційний рахунок Харківської міської ради. 29 грудня 2011 року Харківській міській раді були відкриті асигнування у сумі 159322,00 грн. та у зв'язку із закінченням бюджетного періоду втратили чинність (ст.ст. 3, 23, 57 Бюджетного кодексу України). На виконання п.2 зазначеного розпорядження Харківської обласної державної адміністрації, Харківською міською радою було надано «Звіт про надходження та використання коштів загального фонду» (форму 2д) за 2011 рік, в якому відображено затверджені бюджетні асигнування у сумі 159322 грн., касові та фактичні видатки відсутні (копія додається). Протягом 2012-2016 років кошти на придбання житла [PERSON] Харківській міській раді не надходили. Відповідно до ч. 12 ст. 23 Бюджетного кодексу України (який діяв станом на 29.12.2011 - далі Кодекс) усі бюджетні призначення втрачають чинність після закінчення бюджетного періоду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно ст. 3 Кодексу бюджетний період для всіх бюджетів, що складають бюджетну систему України, становить один календарний рік, який починається 1 січня кожного року і закінчується 31 грудня того ж року. Відповідно пункту 8 ч. 1 ст. 2 Кодексу бюджетне призначення - повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування. У відповідності до ч. 1 ст. 57 Кодексу не пізніше 31 грудня поточного бюджетного періоду або останнього дня іншого бюджетного періоду Державна казначейська служба України закриває всі рахунки, відкриті у поточному бюджетному періоді для виконання бюджету. Порядок закриття рахунків поточного бюджетного періоду та відкриття рахунків наступного бюджетного періоду визначається Міністерством фінансів України. За виняткових обставин Міністр фінансів України може визначити інший термін закриття рахунків, який має настати не пізніш як через п'ять робочих днів після закінчення бюджетного періоду. Як вбачається з інформації Управління Державної казначейської служби України у м. Харкові ГУ Державної казначейської служби України у Харківській області від 03.01.2017 № 02-13/2, згідно ч. 12 ст. 23 Бюджетного кодексу України (який діяв станом на 19.12.2011) всі бюджетні призначення втрачають чинність після закінчення бюджетного періоду (копія додається). Асигнування в сумі 159322,00 грн. для придбання житла родині [PERSON], відкриті Харківській міській раді 29.12.2011 не використані, у звязку із закінченням бюджетного періоду та закриттям рахунків, які відкривалися в поточному бюджетному періоді для виконання бюджету. До того ж у постанові Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 07.11.2006, на яке посилаються відповідачі, зобов`язано Харківську обласну державну адміністрацію придбати житло для сім`ї [PERSON], а не Харківську міську раду. Відповідно до ч. 2 Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для забезпечення житлом громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1198 головним розпорядником бюджетних коштів та відповідальним виконавцем бюджетної програми є МНС, розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня - Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські держадміністрації, головні управління (управління) МНС в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - розпорядники) відповідно до розподілу, затвердженого МНС. Згідно ст. 22 Бюджетного кодексу України (який діяв, станом на 02.12.2011) головний розпорядник бюджетних коштів здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень та оцінку ефективності бюджетних програм, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі; здійснює внутрішній контроль за повнотою надходжень, взяттям бюджетних зобов'язань розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачами бюджетних коштів і витрачанням ними бюджетних коштів. Відповідно до пункту 1.3 Інструкції про статус відповідальних виконавців бюджетних програм та особливості їх участі у бюджетному процесі, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 14.12.2001 № 574 (далі - Інструкція) відповідальними виконавцями можуть бути: головний розпорядник - за бюджетними програмами, виконання яких забезпечується його апаратом та розпорядники бюджетних коштів державного бюджету нижчого рівня (далі - розпорядники коштів нижчого рівня), які виконують бюджетні програми у системі головного розпорядника. Згідно пп. 7,8 п. 1.5. Інструкції відповідальні виконавці здійснюють управління бюджетними коштами у межах встановлених їм бюджетних повноважень та оцінку ефективності бюджетних програм, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі; здійснюють внутрішній контроль за повнотою надходжень, взяттям бюджетних зобов'язань розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачами бюджетних коштів і витрачанням ними бюджетних коштів; Відповідно до пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 16.12.1992 № 706 «Про порядок відселення та самостійного переселення громадян з територій, що зазнали радіоктивного забруднення внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС» (далі-Постанови) оцінна комісія районної державної адміністрації, виконкому міської (міста обласного підпорядкування) Ради народних депутатів складає акт про вартість житлового будинку (квартири), який є підставою для оформлення договору купівлі-продажу. Кошти за будинок (квартиру), який купується, перераховуються обласною державною адміністрацією на рахунок продавця житла виходячи із вартості житлової площі розміром не більше 13,65 кв. метра на кожного члена сім'ї та вартості відповідної частини надвірних будівель. Згідно пункту 13 Постанови спірні питання, пов'язані з одержанням житла, вирішуються обласними державними адміністраціями за новим місцем проживання цих громадян. За таких підстав, питання щодо придбання житла родині [PERSON] за рахунок бюджетних коштів, передбачених згідно із наказом МНС України від 02.12.2011 № 1263 повинно було вирішуватись Харківською обласною державною адміністрацією, відповідно до порядку наведеному у пункті 5 Постанови. Харківська міська рада в ситуації, що склалася не є головним розпорядником бюджетних коштів або розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня щодо використання коштів для забезпечення житлом громадян, які постраждали в наслідок Чорнобильської катастрофи, та за таких підстав не є відповідальним виконавцем або розпорядники бюджетних коштів державного бюджету нижчого рівня та не мала повноважень щодо розпорядженням вказаними бюджетними коштами, відповідно до порядку наведеному у Постанові. Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти, які діяли станом на 29.12.2011, визначались Законом України «Про здійснення державних закупівель» (далі -Закон), відповідно до вимог ст. 10, 12 вказаного Закону для проведення закупівлі необхідно провести певні дії: скласти документацію конкурсних торгів, оприлюднити інформацію про закупівлю, подати оголошення про проведення процедури закупівлі та про результати процедури закупівлі, скласти звіт про результати проведення процедури закупівлі - це все потребує певного часу, а з урахуванням того, що кошти на придбання житла родині [PERSON] на рахунок Харківської міської ради надійшли 29.12.2011 - тобто в останній день бюджетного періоду, міська рада за таких підстав не мала можливості провести всі необхідні процедури для проведення закупівлі, передбачених цим Законом. Харківська міська рада не порушувала прав позивачів на отримання житла, позивачі включені до списку осіб, які мають право на позачергове одержання житлової площі з урахуванням пільги громадян, які переселяються із зони радіоктивного забруднення внаслідок аварії на Чорнобильскій АЕС, та отримають житло при надходженні своєї черги. За таких підстав позовні вимоги позивачів про стягнення з Харківської міської ради матеріальної шкоди не підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У ст. 1166 ЦК України міститься законодавче визначення деліктної відповідальності за завдану шкоду на підставі її виникнення. Так для настання деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме: а) наявність шкоди, яка полягає у будь-якому знищені блага, що охороняється правом, або у зменшені майнової сфери потерпілого; б) протиправність поведінки (дія, бездіяльність) заподіювача шкоди, що означає порушення особою вимог правової норми; в) причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою; г) вина яка може проявлятись у формі умислу та/або необережності. Отже, чинним законодавством України встановлено, що підставою для відшкодування завданої майнової шкоди є протиправна діяльність (бездіяльність) заподіювача шкоди. Шкода підлягає відшкодуванню за умовами безпосереднього причинного зв'язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду і самою шкодою. Відповідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 4 «Про судові практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору при відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить. Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Позивачі знали про своє порушене право щодо не забезпечення їх житлом, але з 2011 та по 2016 з вказаних підстав до суду не звертались. Строк позовної давності для подання позовної заяви до суду сплинув ще у 2014 році. Відповідно до частин 3 та 4 статті 267 ЦК України позовна давність застосовується лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. Як вбачається із змісту вищевказаної статті, у випадку встановлення судом факту спливу строків позовної давності суд зобов'язаний відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.01.2013р. № 10-70/0/4-13 «Про окремі питання застосування строків позовної давності» у разі, якщо відповідач подав заперечення проти позову, пославшись на сплив позовної давності, то зазначена заява є підтвердженням того, що відповідач зробив заяву про застосування позовної давності. На підставі викладеного суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог позивачів.

Outcome: dismissed