Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-19 00:00:00

Адвокат Майсак В.О. звернулася в суд з позовною заявою в інтересах [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, в якій просить визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті брата, [PERSON] , який помер [INFO] , право власності на житловий будинок разом з господарським будівлями та спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування своїх вимог зазначає, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого залишилося спадкове майно, а саме: житловий будинок, що знаходиться в [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці розміром 0,40 га, що належав спадкодавцеві на праві власності. Після смерті [PERSON] спадщину прийняв її рідний брат, [PERSON] , який був зареєстрований та постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер, за життя заповіт не складав. Окрім неї, спадкоємцем за законом після смерті брата є відповідач по справі [PERSON] . Вона, як спадкоємець другої черги, у встановленому законом порядку прийняла спадщину після померлого брата, подавши заяву про прийняття спадщини нотаріусу Токмацької державної нотаріальної контори. З метою оформлення спадщини, а саме житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Вона звернулася до державного нотаріуса Токмацької районної державної нотаріальної контори, але державний нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину, через відсутність належним чином оформленого правовстановлюючого документа на даний житловий будинок, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.11.2020 року за №618/02-31. За життя [PERSON] , прийнявши спадщину за законом після смерті свого батька [PERSON] , у встановленому законом порядку, не звернувся до відповідних органів для оформлення права власності на житловий будинок. Спадщину [PERSON] прийняв в листопаді 2005 р, але в жовтні 2006 році помер. Відповідно до рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 14.10.2011 року за позивачем визнано право власності на земельну ділянку площею 0,40 га, яка розташована на території Виноградненської сільської ради Токмацького району Запорізької області, за цільовим призначенням - для ведення особистого підсобного господарства, згідно Державного акта на право приватної власності на землю серії ЗП № 400001826 від 13.12.1995 року, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Спірний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами розташований саме на даній земельній ділянці. Посилаючись на вищевикладене, просить позовні вимоги задовольнити. Ухвалою судді Токмацького районного суду Запорізької області від 22 січня 2021 у справі було відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 15 березня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] , яка про день, час та місце судового розгляду справи повідомлена належним чином, судове засідання не з`явилася, про причини неявка суд не повідомила. Представник позивача адвокат Майсак В.О. в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує та просить задовольнити. Відповідач [PERSON] , який про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що позовні вимоги визнає повністю та просить задовольнити позов. Відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи був належним чином повідомлений про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Частиною 1 статті 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює судове рішення про задоволення позову. Підстав для неприйняття визнання позову відповідачем судом не встановлено. Суд, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу,в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно приписів частини 3 статті 12 та частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України\~визначено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Виноградненською сільською радою Токмацького району Запорізької області від 01.12.2004 року, актовий запис №14. Родинні відносини померлого [INFO] [PERSON] з позивачем [PERSON] підтверджуються свідоцтвом про народження [PERSON] серії 11-СТ № 432115, виданим відділом ЗАГС м. Ангарськ Іркутської області від 11.05.1977p., свідоцтвом про встановлення батьківства серії [NUMBER] , виданим відділом ЗАГС Конотопського району Сумської області від 03.05.1977p. З спадкової справи за №137/05, заведеної після смерті [PERSON] вбачається, що після його смерті із заявами про прийняття спадщини звернувся син [PERSON] ; дружина померлого [PERSON] від прийняття спадщини відмовилась на користь [PERSON] . Інші спадкоємці після померлого [INFO] [PERSON] відсутні. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, зокрема житловий будинок, що знаходиться в [ADDRESS] , із належними до нього будівлями та спорудами, якій належав померлому на праві приватної власності, що підтверджується свідоцтвом про право особистої власності на житловий будинок, виданим Молочанським міськвиконкомом від 25 березня 1996 року, яке записано до реєстрової книги №2 за реєстром №472 від 25 березня 1996 року. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.02.2007, виданого Виноградненською сільською радою Токмацького району Запорізької області, актовий запис №03. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 10.10.2006 року Виноградненською сільською радою Токмацького району Запорізької області, актовий запис № 08. Після смерті\~ [PERSON] відкрилася\~спадщина на\~все належне\~йому майно,\~у тому\~числі право\~власностіна будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] . Позивач та відповідач протягом 6-ти місячного строку звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті їхнього брата [PERSON] . Як вбачається з рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 29 травня 2008 року у цивільній справі №2-о-58/08 за заявою [PERSON] , заінтересована особа [PERSON] , про встановлення факту родинних відносин, померлий [INFO] [PERSON] був рідним братом [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Токмацької районної державної нотаріальної контори від 17.11.2020 за №618/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , зокрема у зв`язку з відсутністю належним чином оформленого правовстановлюючого документа на житловий будинок, виданому Молочанським міськвиконкомом від 25 березня 1996 року. За положеннями статей\~1216,\~1218, 1223,\~1261,\~1273,\~1275 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.\~1258,\~1262,\~1266 ЦК України\~- спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах-уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ст.1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). Таким чином, суд дослідивши надані сторонами докази, давши їм належну правову оцінку, приходить до висновку, що в процесі розгляду справи було встановлено, що позивач [PERSON] , яка є рідною сестрою померлого [INFO] [PERSON] , разом із братом відповідачем по справі [PERSON] , прийняла спадщину після смерті [PERSON] . Спадкоємці першої черги за законом, а також спадкоємці, які б мали обов`язкову частку спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , відсутні. До складу\~спадщини увійшов\~житловий будиноксадибного типу з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] , успадкований [PERSON] після\~смерті батька[PERSON] , померлого [INFO] . Після смерті залишилося спадкове майно, зокрема житловий будинок, що знаходиться в [ADDRESS] , із належними до нього будівлями та спорудами, якій належав померлому на праві приватної власності, що підтверджується свідоцтвом про право особистої власності на житловий будинок, виданим Молочанським міськвиконкомом від 25 березня 1996 року, яке записано до реєстрової книги №2 за реєстром №472 від 25 березня 1996 року. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.02.2007, виданого Виноградненською сільською радою Токмацького району Запорізької області, актовий запис №03. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи те, що відповідач визнав позов і це визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, є всі підстави для ухвалення рішення про задоволення позову. Щодо стягнення з відповідача по справі [PERSON] на користь позивача судових витрат, враховуючи подану представником позивача заяву про відмову від вимог до позивача, враховуючи принцип диспозитивністі цивільного судочинства, розподіл судових витрат відповідно до ст.141 ЦПК України в частині стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат судом не здійснюється.

Outcome: approved