Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-04 00:00:00

[PERSON] звернулася із позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. На обґрунтування своїх вимог посилається на те, що з відповідачем в даній справі вони перебувають в зареєстрованому 06 червня 2015 року шлюбі у виконовчому комітеті Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, актовий запис №20 (свідоцтво про шлюб серія I-КИ № 309313 від 06.06.2015 року). Від шлюбу дітей не мають. Причиною розпаду сім'ї стали різні погляди на подружнє життя, з найменших причин між ними виникають сварки, внаслідок чого подальше спільне життя і збереження шлюбу стало неможливим, тривалий час проживають окремо, що і змусило її звернутися з позовною заявою до суду. Прохає шлюб розірвати. Позивачка в судове засідання не з'явилася, до суду надійшла заява з проханням розглядати дану справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує повністю та прохає їх задовольнити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідач в судове засідання не зявився, надіславши до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає повністю. Вивчивши надані докази, даючи їм оцінку у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог ст.10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Згідно зі ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. При цьому докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. \~ В судовому засіданні встановлено, що дійсно сторони перебувають в зареєстрованому 06 червня 2015 року шлюбі у виконовчому комітеті Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, актовий запис №20 (свідоцтво про шлюб серія I-КИ № 309313 від 06.06.2015 року). Від шлюбу дітей не мають. Причиною розпаду сім'ї стали різні погляди на подружнє життя, з найменших причин між ними виникають сварки, внаслідок чого подальше спільне життя і збереження шлюбу стало неможливим, тривалий час проживають окремо, що і змусило позивача звернутися з позовною заявою до суду. Суд приходить до висновку про те, що дійсно подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе і суперечить інтересам сторін та дитини. Подальше прийняття судом заходів щодо примирення подружжя суперечило б моральним засадам суспільства, тому шлюб повинен бути розірваний на підставі ст.ст.110-112 Сімейного Кодексу України. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки, як в позовній заяві, так і в заяві про розгляд справи у її відсутність позивач не ставить питання щодо зміни прізвища після розірвання шлюбу, а тому суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу прізвище позивачці залишити шлюбне Головко. Відповідно до вимог ст. 88 ч.1 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином, слід стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] судовий збір в розмірі 640 грн., задовольнивши таким чином позовні вимоги повністю.

Outcome: approved