Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-10 00:00:00

АК «Харківобленерго» звернулася до суду з позовом до [PERSON] в якому вказала, що за адресою: [ADDRESS] на підставі договору про користування електричною енергією було відкрито особистий рахунок № [NUMBER] на ім'я побутового абонента [PERSON], де останній використовував електроенергію для власних побутових потреб. 11.03.2014 року при перевірці дотримання вищевказаним абонентом «Правил користування електричною енергією для населення» (далі - ПКЕЕН), було встановлено їх порушення, було порушено цілісність корпусу електролічильника, а саме, розбитий ковпак з оглядовим віконцем на корпусі приладу обліку на об'єкті електроустановки в квартирі споживача. Позивач провів розрахунок за 20 днів на суму 40,34 грн., що підлягає стягненню з відповідача, на підставі «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією»(далі - Методики), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, за підпунктами 3.1.,3.3.,3.4. В заяві до суду позивач просив розглянути справу у його відсутність, позов підтримав, погодився на заочний розгляд справи. За даними Лозівського РВ ГУМВС України в Харківській області відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS]. За цією адресою про місце, день та час розгляду справи суд у відповідності до вимог ч.ч. 4, 5 ст. 74 ЦПК України належним чином повідомляв відповідача. Однак, відповідач в судове засідання не з'явився, причини своєї неявки суду не повідомив, від відповідача заперечень на позов, поданих у зазначений судом строк, заяв про розгляд справи у його відсутність, не надходило. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Перевіривши матеріали справи і доводи позовної заяви, суд приходить до висновку про задоволення позову АК «Харківобленерго». Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією/а.с. 4-5/. Відповідач є споживачем електроенергії через приєднану електромережу, постачання якої в будинок здійснює позивач. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», ПКЕЕН та Методикою. Виходячи з положень статей 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Нормою ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та ПКЕЕН. За вимогами пунктів 48, 53 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. 11.03.2014 року при перевірці представниками АК «Харківобленерго» дотримання вимог ПКЕЕН за адресою відповідача була виявлена , порушення цілісності корпусу електролічильника, а саме розбитий ковпак з оглядовим віконцем на корпусі приладу обліку на об'єкті електроустановки в квартирі споживача. За результатами огляду складено акт від 11.03.2014 року № 202094 в присутності [PERSON], в якому останній поставив свій підпис/а.с.9/. Дії представників АК «Харківобленерго» під час проведення перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН відповідачем не оскаржувалися. За п. 42, 48 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики. Квартира за адресою: [ADDRESS], належить на праві власності [PERSON]./а.с. 7/. За вимогами ст. 319 ЦК України власність зобов'язує, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів) є порушенням споживачем ПКЕЕН. Обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок такого порушення споживачем ПКЕЕН, визначається Методикою/пп. 3) п. 3.1. Методики/. Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. / п. 3.2. Методики/. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення./ п. 3.3. п.п. «а» Методики/. Розрахункова сума до сплати у розмірі 40,34 грн. визначена позивачем з додержанням вимог Методики. З огляду на наведене, враховуючи положення вище зазначених правових актів та наявність договірних відносин між позивачем та відповідачем, суд приходить до висновку, що завдані позивачу збитки підлягають відшкодуванню відповідачем. Судові витрати по справі підлягають розподілу у відповідності до ст. 88 ЦПК України.

Outcome: approved