Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-07 00:00:00

[PERSON] у\~поданому нею\~до суду\~позові до\~ [PERSON] просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 68530,00 грн, що спричинена залиттям її квартири [ADDRESS] , пославшись на таке: Квартира [ADDRESS] , що належить їй на праві власності, розташована на першому поверсі п`ятиповерхового будинку. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , що розташована на другому поверсі цього будинку над належною їй квартирою, і зареєстрований у ній, проте фактично проживає в іншому місці, а у цій квартирі проживає квартирант. В ніч з 21 на 22 липня 2018 року в квартирі поверхом вище було шумно, грала музика. Вранці вона виявила, що зі стелі її квартири по стінах тече вода. Вона піднялася на верхній поверх до квартири [ADDRESS] , але їй ніхто не відчинив. На її виклик приблизно о 9-й годині приїхала аварійна бригада КП «СЄЗ». Два чоловіки піднялися на другий поверх до квартири [ADDRESS] . Через 10-15 хвилин вони повернулися і повідомили, що у квартирі [ADDRESS] текла вода з несправного бачка унітазу. Вони усунули течію води, перекривши кран на несправний бачок. За її заявою 27 липня 2018 року комісією КП «СЄЗ» була обстежена належна їй квартира [ADDRESS] і складено акт по факту залиття, згідно з яким залиття відбулося у результаті порушення правил користування сантехнічним устаткуванням мешканцями квартири [ADDRESS] . Того ж дня, вона для обстеження квартири запросила електрика. Він обстежив приміщення та зробив висновок, що вся електрична проводка «замкнула» і її треба міняти. Потребує заміни також встановлений у квартирі водонагрівальний бак «Аriston» № 1548274, вартість якого складає 3530,00 грн. Тож вартість спричиненої їй шкоди складається з витрат на ремонт квартири в сумі 65000,00 грн та вартості водонагрівального баку в сумі 3530,00 грн, а всього - 68530,00 грн. Відповідач проти позовних вимог заперечив за підстав, викладених у відзиві на позовну заяву (а.с.61-63), пославшись на відсутність доказів розміру шкоди, заявленої до стягнення, зокрема на непідтвердження того, що водонагрівальний бак «Аriston» до 22.07.2018 мав технічно справний стан, що проводка в квартирі позивачки на теперішній час знаходиться не в робочому стані і що позивачка не користується електрикою під час проживання в квартирі. Це питання є загальним, та не стосуються саме залиття. А так як будівля не нова, не відомо, коли було проведено електричну проводку та/чи вона стара, та з причин строку користування вона знаходилася (знаходиться) в стані, який потребує ремонту чи заміни. Також, вважає, наданий позивачкою на підтвердження позовних вимог Акт від 24.07.2018 не може вважатися допустимим доказом, оскільки, по-перше, цей Акт складено через два дні після залиття, а тому частина відомостей до нього внесено «со слов заявителя». По-друге, Акт складено без його присутності та без повідомлення про обстеження квартири позивачки. По-третє , в Акті частково відсутня інформація щодо розміру площі пошкоджених шпалер та іншого; які саме шпалери (властивості, якість) були пошкоджені, не вказано, який саме (найменування) був водонагрівальний бак. Стороною позивачки заперечені доводи відповідача у відповіді на відзив (а.с.72) з посиланням на те, що вимоги позивачки обґрунтовані належними та допустимими доказами, натомість міркування [PERSON] у його Відзиві на позовну заяву ніяким чином не позбавляють відповідача відшкодовувати шкоду у зв`язку із залиттям ним квартири [ADDRESS] . Відповідачем надані\~суду заперечення\~на відповідь\~на відзив\~(а.с.75-76),\~в якому\~відповідачем зауважено\~на тому,\~що надана стороною позивачки в якості доказу відповідь на адвокатський запит директора КГ «СЕЗ» Гонтаренко С. В. від 11.09.2018 не відповідає дійсності, адже його (відповідача) квартира [ADDRESS] завжди знаходиться закритою, відкритими двері він не держить в принципі, побоюючись грабіжників, а отже, і встановити причини затоплення нижче розташованої квартири у «бригади» на той момент не було реальної можливості. З членами «бригади» на жаль також не зміг поспілкуватися, офіційно з ним (відповідачем) ніхто не зв`язувався, листів, чи заяв від КП «СЕЗ» він не отримував. При цьому місто Костянтинівку він надовго не покидав. Викликає сумнів і Акт від 24.07.2018, складений із запізненням - через кілька днів після затоплення. При цьому, в цьому Акті не зазначено назву та модель водогрійного баку в квартирі позивачки, не вказані матеріал нібито пошкоджених шпалер. Вважає висновки комісії надуманими, передчасними, з якими він повністю не згоден. Більше того, вважає надуманими не тільки зміст позовної заяви позивача, а й власне заявлена позивачем до стягнення грошова сума. Причини затоплень квартир позивачів можуть бути різними, включаючи халатність з боку працівників комунальних підприємств, які нерідко ігнорують свої обов`язки в частині перевірки, ремонту, утримання багатоквартирних будинків. Позовні вимоги не визнав повністю, оскільки він не винен у затопленні квартири позивача. Судовою ухвалою від 01.11.2018 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні (а.с.22). Ухвалою суду від 12.12.2018 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні (а.с.35). Ухвалою суду від 08.04.2019 призначено судову будівельно-технічну експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено (а.с.97-98). Ухвалою суду від 02.01.2020 провадження у справі поновлено зі стадії судового розгляду по суті, судовий розгляд справи призначено у судовому засіданні (а.с.138). Ухвалою суду від 11.02.2020 призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. професора М. С. Бокаріуса, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено (а.с.157-159). Ухвалою суду від 07.07.2020 постановлено матеріали справи направити експертам ТОВ «Судова Незалежна Експертиза України», якому доручено вирішення питань за судовою ухвалою про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи від 11.02.2020 (а.с.183). Ухвалою суду від 06.10.2020 провадження у справі поновлено (а.с.194-195). У судовому засіданні представник позивачки [PERSON] позов підтримав за наведених у заявах по суті справи підстав, просив його задовольнити. Відповідач [PERSON] , представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні позов не визнали за підстав, викладених у заявах по суті справи, просили відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до таких висновків: Судом установлено, що позивачка [PERSON] на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу квартири від 17.01.2014 є власником квартир [ADDRESS] (копія Договору, Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 16312277, сформованого 17.01.2014, на а.с.4-5,6). Відповідач [PERSON] зареєстрований у квартирі [ADDRESS] (а.с.1-21). В ніч з 21.07. на 22.07.2018 сталося залиття квартири позивачки, внаслідок чого відбулося пошкодження належного їй майна. Факт залиття підтверджений: - записом диспетчеру у Службовому журналі реєстрації заявок по АДС КП «СЄЗ» у зв`язку із залиттям квартири [ADDRESS] (а.с.211-214); - листом Комунального підприємства «Служба єдиного замовника Костянтинівської міської ради» за №151 від 11.09.2018 (а.с.7), згідно з яким 22.07.2018 за заявкою мешканця квартири [ADDRESS] , про залиття виїжджала аварійна бригада КП «СЄЗ» у складі [PERSON] , [PERSON] , яка встановила, що у квартирі [ADDRESS] вода тече зі стелі, туалет залитий водою. Зі змісту Листа вбачається, що причиною залиття стало протікання з підведення холодного водопостачання; - Актом КП «СЄЗ» від 24.07.2018 (а.с.8), складеним за наслідками обстеження квартири [ADDRESS] . Комісією було виявлено: 1. \~ \~ \~ \~Сумісний санвузол. …На стіні, суміжній із кухнею, сліди залиття площею 2,8 кв. м. На стіні, суміжній з коридором, сліді залиття по всій поверхні… 2. \~ \~ \~ \~Коридор. На стіні, суміжній із санвузлом, де розташований водонагрівальний бак, сліди залиття по всій поверхні, шпалери деформувалися. На стелі сліди залиття на площі 1,8 кв. м. 3. \~ \~ \~ \~Кухня. …На стелі в окремих місцях сліди залиття на площі 3 кв. м, на стіні, суміжній із санвузлом сліди залиття на площі 1,3 кв. м, шпалери в різних місцях відклеїлися. Електричне постачання відсутнє на кухні, у коридорі, у санвузлі. За висновками комісії залиття квартири [ADDRESS] відбулося в результаті порушення правил користування сантехнічним устаткуванням мешканцями квартири [ADDRESS] . Посилання сторони відповідача на нікчемність Акту про залиття як доказу через його невідповідність вимогам, встановленим додатком №4 до пункту 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибуткових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, є такими, що не заслуговують на увагу, оскільки, попре те, що дійсно обстеження проводилося фактично двома членами комісії ( [PERSON] і [PERSON] ), тоді як Акт підписаний трьома працівниками КП «СЄЗ» ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ), відображені в Акті обставини за наслідками залиття квартири [ADDRESS] , підтверджені допитаними у судовому засіданні в якості свідків [PERSON] і [PERSON] . Ці особи не є родичами або знайомими сторін у справі, покази надавали під присягою у довільній формі, підстав недовіряти цим показам свідків у суду не має. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду.\~ При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди (Постанова КЦС ВС від 27.12.2019 № 686/11256/16-ц (61-28098св18). Тож суд не приймає до уваги посилання сторони відповідача про недоведеність позивачкою його вини у залитті, оскільки саме відповідач мав довести відсутність вини у завданні шкоди позивачці, проте цього обов`язку не виконав, своєї вини у залитті квартири позивачки належними та допустимими доказами не спростував, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивачки, не заявляв та не надав інших доказів, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. При цьому суд не приймає до уваги посилання сторони відповідача як на належний доказ на фотознімки ванної кімнати з квартири [PERSON] , на яких, з його слів, зафіксовані стіни та стеля його квартири під час залиття, що, на його думку, доводить ту обставину, що залиття квартири позивачки відбулося не з його вини (а.с.228-234), оскільки у порушення ст.77 ЦПК України цей доказ не містить інформацію щодо предмета доказування не має прив`язки ані до місця, з якого ці фото зроблені, ані до часу, у період якого вони зроблені. Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Таким чином, суд дійшов висновку, що обов`язок по відшкодуванню спричиненої позивачці внаслідок залиття квартири шкоди має бути покладений на відповідача як її заподіювача. Вирішуючи питання щодо доведеності та обґрунтованості розміру шкоди, що має бути стягнута з відповідача на користь позивачки, суд виходить з такого: Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки її частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. На встановлення розміру спричинених позивачці збитків по справі проведена судова будівельно-технічна експертиза. За висновком судової будівельно-технічної експертизи №2315/2316 від 12.12.2019: 1. На питання щодо технічного стану у зв`язку з залиттям знаходиться водонагрівальний бак «Агізіоп», можливо зазначити, що у зв`язку з тим, що в Донецькому НДІСЄ відсутня приладова база та фахівці необхідної спеціальності, то відповісти на питання не уявляється можливим. У зв`язку з вирішенням даного питання на адресу суду було скеровано клопотання 32315/2316 від 23.10.2019 про надання додаткових матеріалів. По даному питанню у матеріалах справи арк.№115 надано розрахунок ремонту водонагрівального баку «Аriston» фірмою «Елма сервис» де загальна вартість ремонту становить: 2560,0 гривень з ПДВ. 2. \~ \~ \~ \~На питання щодо технічного стану електричної проводки у зв`язку з залиттям можливо зазначити, що у зв`язку з тим що в Донецькому НДІСЄ відсутня приладова база та фахівці необхідної спеціальності, то відповісти на питання не уявляється можливим. 3. \~ \~ \~ \~Вартість відновлювального ремонту, проведення якого необхідне для усунення встановлених пошкоджень, внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , складає: 6334,09 грн з ПДВ (шість тисяч триста тридцять чотири тисячі) 09 коп. (а.с.127-133). У частині визначення вартості відновлювального ремонту Висновок судової будівельно-технічної експертизи у суду не викликає сумнівів щодо об`єктивності, оскільки висновок у цій частині зроблений за результатами безпосереднього огляду експертом квартири позивачки у присутності обох сторін і необхідних вимірів для розрахунку обсягів робіт задля визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт . У частині технічного стану електричної проводки у зв`язку із залиттям, а також у частині визначення вартості ремонту водонагрівального баку «Аriston» висновок експертом фактично не зроблений. Посилання експерта на розрахунок фірми «Елма сервіс», за яким загальна вартість ремонту становить 2560,0 гривень з ПДВ, суд не бере до уваги, оскільки, по-перше, цей розрахунок не проведений експертом. По-друге, з квитанції (а.с.114) та довідки (а.с.115) ТОВ «Елма сервіс», наданих стороною позивача, вбачається, що ТОВ було проведено діагностування водонагрівального баку за адресою залиття та встановлено загоряння силового модуля через попадання води, що потребує заміни модуля та захисного приладу. Проте, на питання наявності причинно-наслідкового зв`язку між пошкодженням водонагрівального баку і залиттям квартири позивачки у липні 2018 року ці докази не відповідають. Так, одним із видів діяльності ТОВ «Елма сервіс» згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є ремонт побутових приладів. Експертною установою ТОВ не є. Діагностування ТОВ водонагрівального баку позивачки проведено 08.08.2019, тобто через рік після залиття. З огляду на наведене, суд вважає доведеною вартість відновлювального ремонту, проведення якого необхідне для усунення встановлених пошкоджень, внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у розмірі 6334,09 грн. За наведених обставин, суд дістає висновку про часткове задоволення позову, а саме: в частині вимог стягнення вартості відновлювального ремонту у сумі 6334,09 грн, в частині вимог стягнення вартості електричної проводки та водонагрівального баку у задоволенні позову слід відмовити через недоведеність. Щодо розподілу судових витрат: Частиною 1 статті 133\~ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За загальним правилом, визначеним ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.1). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися (ч.3). Частиною 9 статі 141 ЦПК передбачено, що якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. При зверненні з позовом до суду позивачкою сплачений судовий збір 704,80 грн (а.с.1), а також вартість проведеної судової будівельно-технічної експертизи 3014,00 грн (а.с.135). Позов задоволено частково. Незважаючи на цю обставину, суд вважає за необхідне покласти на відповідача судові витрати повністю, врахувавши, що спір виник\~внаслідок неправильних\~дій відповідача який, при доведеності судом його вини у заподіянні шкоди позивачці, цю шкоду добровільно не відшкодував, внаслідок чого позивачка вимушена була звернутися до суду та нести судові витрати у судовому процесі у виді судового збору та витрат з оплати проведення експертизи.

Outcome: partial