Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-16 00:00:00

[PERSON] , як представник позивача [PERSON] звернулась до суду з вищевказаною позовною заявою та просить визнати недійсним Протокол за результатами проведення прилюдних торгів з реалізації цього майна; визнати незаконним Акт реалізації предмета іпотеки, складений 15.10.2019 року державним виконавцем Калугіною А.І., затверджений в.о. начальника Інгулецького відділу державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про реалізацію вказаного нерухомого майна. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що, 05.12.2019 року [PERSON] від [PERSON] стало відомо, що належне їм нежиле приміщення, розташоване за адресою: [ADDRESS] , було відчужене на офіційному сайті Державного підприємства «СЕТАМ». 05.12.2019 року [PERSON] , який діяв від імені [PERSON] на підставі довіреності, посвідченої 14.08.2017 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Коваленко О.В., за реєстровим № 1001, звернувся до державного виконавця Інгулецького відділу державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Калугіної А., і отримав Акт про реалізацію предмета іпотеки, який оформлено в майже нечитабельній формі, із значними помилками. Як зазначено в Акті, належне позивачу нерухоме майно - 2/3 частини нежитлового приміщення, розташоване за адресою: [ADDRESS] - було реалізовано на аукціоні арештованого нерухомого майна, лот № 369456, у виконавчому провадженні № 56956812, відкритому на підставі виконавчого листа №214/7927/15-ц (2/213/70/17) від 10.07.2018 року, виданого Апеляційним судом Дніпропетровської області м. Кривий Ріг про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь ТОВ «Фінансова компанія «Форінт» заборгованості за кредитним договором №S014/03-03/130 від 06.03.2008 року станом на 21.12.2015 року, а саме заборгованості за процентами у сумі 2425,00 доларів США, пені за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн. Відповідно до вказаного Акту стартова ціна об`єкту становить 457 333,00 грн., ціна продажу 457 333,00 грн., сума сплаченого гарантійного внеску 22 866,65 грн., в торгах брав участь лише один учасник за № 6 - [PERSON] , яким 18.09.2019 року сплачено кошти на депозитний рахунок Інгулецького відділу державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області у розмірі 217 233,65 грн. та додаткової винагороди на рахунок організатора торгів у сумі 22 866,65 грн. В акті зазначено, що Електронні торги з реалізації вищезазначеного майна відбулися з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку». З вказаною обставиною позивач погодитись не може, оскільки вважає, що вказані торги відбулися з порушенням норм чинного законодавства України, виходячи з наступного. По-перше, державним виконавцем не було оформлено в установлений законом строк всіх процесуальних документів, окрім акту про реалізацію предмета іпотеки, який також було оформлено невчасно та з значними помилками. Зокрема, державним виконавцем не було складено Протокол про проведення публічних торгів по реалізації арештованого нерухомого майна, що є предметом іпотеки. Також наразі позивача не повідомлено про те, чи видавалось Свідоцтво про право власності на вказаний об`єкт та про здійснення відповідної реєстрації цього права у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, більш того Позивач не був повідомлений ані про оцінку майна для проведення торгів, ані про проведення торгів. Оскільки електронні торги були проведені з порушенням діючого законодавства, зокрема Закону України «Про виконавче провадження» та Положення про порядок реалізації арештованого нерухомого майна, позивач вважає їх незаконними, у зв`язку з чим вимушена звернутися до суду. 19.02.2019 року державний виконавець провів опис і наклав арешт на зазначене нежитлове приміщення. 12.08.2019 року Інгулецьким відділом державної виконавчої служби подано заявку на реалізацію арештованого майна, але в зазначеній заявці державним виконавцем вказано виконавче провадження, яке відмінне від зазначеного в постанові на призначення об`єкта оціночної діяльності та в звіті про оцінку, а також в акті про реалізацію предмета іпотеки. 16.09.2019 року відбулися прилюдні торги, за результатами яких було реалізовано зазначений об`єкт, про що державний виконавець склала акт, однак позивачу не відомо, чи на підставі цього акта нотаріусом видавалось Свідоцтво на ім`я переможця торгів про право власності на майно чи ні, та чи зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, чи ні. Вважає, що державним виконавцем було незаконно реалізовано предмет іпотеки в межах виконання провадження про стягнення заборгованості. Позивач вважає, що реалізація нерухомого майна з електронних торгів відбулась з істотними порушеннями процедури проведення електронних торгів, наслідком чого є недійсність торгів. Зазначив, що якщо за судовим рішенням з відповідача стягнуто кредитну заборгованість, то суд не може змінити спосіб виконання такого рішення суду на звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки рішення суду про стягнення заборгованості має виконуватися за рахунок всього майна, що належить боржнику. Крім того державним виконавцем при оформлені документів для проведення торгів було допущено багато помилок та неточностей, зокрема, державний виконавець: - не повідомила боржника - [PERSON] про перерахунок коштів стягувачу в порушення ч.12 ст.26 ЗУ «Про виконавче провадження», згідно з якою до закінчення виконавчого провадження виконавець за заявою стягувача перераховує розмір остаточної суми відсотків (пені), які підлягають стягненню з боржника, не пізніше наступного дня з дня надходження заяви стягувача про такий перерахунок, про що повідомляє боржника не пізніше наступного дня після здійснення перерахунку; - не повідомила Боржника про оцінку його майна, чим порушила ч.5 ст.57 ЗУ «Про виконавче провадження», де зазначено, що Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Таким чином, державний виконавець позбавила Позивача права на оскарження оцінки; - звертаючи стягнення на предмет іпотеки, проігнорувала наявність помилки в договорі іпотеки, посвідченому приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дацко Я.О. 05.03.2008 року за реєстровим № 2178, де невірно зазначено прізвища іпотекодавців, а саме « [PERSON] » та « [PERSON] » замість « [PERSON] » та « [PERSON] »; - здійснювала втручання в реєстр прав власності на нерухоме майно, заборон та іпотек, незважаючи на існування заборони вчинення реєстраційних дій; - в заявці на реалізацію арештованого майна від 12.08.2019, в п. 8 «Відомості про зберігача» зазначений в якості зберігача [PERSON] , який нібито діяв від імені позивача на підставі довіреності, але Позивач не надавала жодної довіреності зазначеній особі, більш того з зазначеною особою вона навіть не знайома, а отже і права з приводу проведення виконавчих дій зокрема бути зберігачем йому вона не надавала та надавати не могла; - в зазначеному вище акті вказано, що було звернено стягнення на предмет іпотеки за реєстровим номером № 2178 від 05.03.2008, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Данич О.Ф., хоча ніякого договору іпотеки вказаний нотаріус за участю Позивача ніколи не посвідчувала, що підтверджується відсутністю копії договору іпотеки в матеріалах виконавчого провадження та у додатках до заяви на реалізацію арештованого майна. Крім того, зазначили, що сторони виконавчого провадження не були повідомлені про дату торгів, оскільки в місті Кривий Ріг відсутні офіційні пункти продажу газет « Аviso » та «Варианти», а інформація про електронні торги повинна оголошуватись за місцем продажу майна. За таких суттєвих порушень норм чинного законодавства, позивач просить заявлені нею позовні вимоги задовольнити. Ухвалою від 16.12.2019 було відкрито провадження у справі та справу призначено в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 17.12.2019 року задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про забезпечення позову, накладено арешт на спірне нерухоме майно, заборонено його відчуження та заборонено державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити будь-які зміни до Державного реєстру речових прав (щодо реєстрації/перереєстрації об`єктів спірного нерухомого майна). Відповідач-1 - Інгулецький відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) подав відзив на позовну заяву, з викладеними у позові вимогами не погоджується, посилаючись на те, що виконанні у відділі знаходиться зведене виконавче провадження № 56995776, з примусового виконання рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10.07.2018, до складу якого входять 3 виконавчих провадження на загальну суму боргу - 1 108 459,15 грн., з примусового виконання виконавчого листа 214/7927/15-ц, 2/213/70/17 від 10.07.2018, виданого Інгулецьким районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором №S014/03-03/131 від 06.03.2008 року на основі Генеральної угоди № S014/03-03/130 від 05.03.2008 року станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за кредитом у сумі 38011,51 доларів США, заборгованість за процентами у сумі 2125,00 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн.; судових витрат по сплаті судового збору за подання позову в сумі 14078,23 грн., в рівних частинах, тобто по 7039,12 грн. з кожного; судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15486,05 грн., в рівних частинах, тобто по 7743,03 грн. з кожного. Для повного та своєчасного виконання рішення суду державним виконавцем було винесено постанову про арешт майна боржника від 13.08.2018 року. 20.09.2018 року згідно ухвали №214/7927/15-ц, 6/213/46/18 Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу від 07.09.2018 року замінено сторону стягувача у виконавчому провадженні №56956812 про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором - з АТ «Райффайзен Банк Аваль» - на ТОВ «Фінансова компанія «Форінт». 19.02.2019 року державним виконавцем була винесена постанова про опис та арешт майна боржника, для оцінки вартості якого 29.03.2019 винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, а саме: 2/3 частини нежитлового приміщення вбудованого в житловий будинок, загальною площею 134,8 кв.м. 16.07.2019 року суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] проведено експертну оцінку цього майна і визначено його вартість - 457 333,00 грн., про що у відповідності до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» було повідомлено сторонам виконавчого провадження, і підтвердження тому є відповідні квитанції. 12.08.2019 до Державного підприємства «СЕТАМ» була направлена заявка на реалізацію арештованого майна, а саме: 2/3 частина нежитлового приміщення №81 - магазину літ. А-1, вбудованого в житловий будинок, за адресою: [ADDRESS] . Згідно протоколу № 431893 проведення електронних торгів по лоту №369456 переможець торгів - [PERSON] . Відповідач зазначає, що грошові кошти у сумі 427686,53 грн., що надійшли від переможця торгів на депозитний рахунок до Інгулецького відділу ДВС 19.09.2019, були перераховані на рахунок стягувача - ТОВ «ФК «Форінт». 15.10.2019 року державним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки. Акт того ж дня був виданий боржнику та переможцю. Державний виконавець зазначає, що ані з боку виконавця, ані з боку ДП «СЕТАМ» жодних порушень допущено не було, торги були проведені з урахуванням вимог чинного законодавства, зокрема Порядку реалізації арештованого майна. Позивач не навів конкретних порушень та доводів, які могли б вплинути на результат торгів, тому підстав для визнання їх недійсними немає. Третя особа по справі - ТОВ «Фінансова компанія «Форінт» надала пояснення, в яких зазначила, що заперечення, викладені відділом ДВС у відзиві, повністю підтверджують позицію ТОВ «ФК «Форінт» про проведення торгів у цілковитій відповідності до чинного законодавства, оскільки, вбачаючи у діях або бездіяльності державного виконавця порушення своїх прав чи свобод, [PERSON] повинна була звернутись до суду зі скаргою на дії приватного виконавця, а не із позовом, що свідчить про невірно обраний нею засіб захисту свого права. Тому судом не може братись до уваги посилання Позивача на дії державного виконавця, як підставу для визнання електронних торгів недійсними, так як надання оцінки діям органів державної влади не може відбуватись в межах розгляду цивільної справи про визнання електронних торгів недійсними, а тільки в межах скарги на дії державного виконавця. Об`єкт, що був реалізований на торгах - 2/3 частини нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , перебував в іпотеці ТОВ «ФК «ФОРІНТ», яке набуло право вимоги до Позивача за кредитним договором та договором іпотеки від АТ «РайффайзенБанк Аваль». Права набуття ТОВ «ФК «ФОРІНТ» права вимоги вже було досліджено Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області при постановленні ухвали від 07.09.2018 року по справі № 214/7927/15-ц. Кошти від реалізації спірного майна надійшли на рахунок іпотекодержателя та були зараховані в рахунок забезпечення іпотекою зобов`язань Позивача. До порушень Організатором торгів процедури проведення прилюдних торгів з реалізації Предмету іпотеки Позивачем віднесено: відсутність оголошень про проведення прилюдних торгів в засобах масової інформації місцевого значення; відсутність в оголошенні строків на сплату гарантійного внеску. Під час підготовки заперечень по справі № 213/4206/19 за позовом [PERSON] щодо оскарження результатів прилюдних торгів з реалізації 1/3 частини Предмету іпотеки, ТОВ «ФК «Форінт» звернулось до друкованих видань засобів масової інформації, а саме газет «Авізо» та «Варіанти» з запитом про надання пакету документів в спростування факту відсутності відповідних оголошень в ЗМІ. Редакціями зазначених газет були надані копії газет Авізо» Дніпр № 32 від 20.08.2019 та «Варіанти» № 30 від 19.09.2019, в яких розміщені оголошення про проведення прилюдних торгів з реалізації, в тому числі 2/3 частини Предмету іпотеки, та свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації. Тому вважає, що наведений Позивачем факт відсутності відповідних оголошень повністю спростований. Відносно відсутності оголошень в матеріалах виконавчого провадження, зазначила, що Позивач взагалі не розуміє порядок проведення прилюдних торгів, різницю між виконавчими діями та діями організатора торгів по реалізації на прилюдних торгах майна. Просила врахувати, що оголошення публікує Організатор торгів і законодавством не передбачена передача таких оголошень до матеріалів виконавчого провадження. Щодо відсутності в оголошенні строків сплати гарантійного внеску. Організатором торгів в оголошенні проведення прилюдних торгів з реалізації 2/3 частини Предмету іпотеки, розміщеному на сайті https://setam.net.ua/auction/370965, лот № 369456, у вкладці порядок та умови зазначено: «Порядок сплати внеску: сплата гарантійного внеску для участі в електронних торгах здійснюється на рахунок Організатора за реквізитами, які, зокрема, вказані в квитанції, що автоматично формується Системою в особистому кабінеті учасника, при подачі заявки на участь у торгах по певному лоту. Підтвердження щодо надходження суми гарантійного внеску на рахунок Організатора від обслуговуючого банку повинно надійти організатору не пізніше ніж за одну годину до початку торгів». Вважає, що Протокол № 431893 проведення прилюдних торгів оформлено належним чином у відповідності до вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції від 29.09.2016 за № 2831/5. Переможцем у повному обсязі сплачено вартість Предмету іпотеки та відповідні кошти були перераховані Іпотекодержателю. Виконавчі дії у вказаному виконавчому провадженні проведені державним виконавцем у відповідності до вимог чинного законодавства в межах наданих йому повноважень, та жодним чином не вплинули на результат проведених електронних торгів. В зв`язку з чим просить суд відмовити в задоволенні позову [PERSON] в повному обсязі у зв`язку з необґрунтованістю та безпідставністю. 05.02.2020 року надійшла відповідь представника Позивача на відзив Відповідача-1, в якій остання знов вказує на порушення, допущені державним виконавцем при реалізації належного боржнику арештованого майна. 17 лютого 2020 судом замінено Відповідача-2 - Дніпровську філію ДП «СЕТАМ» на належного відповідача - ДП «СЕТАМ», який після отримання позовної заяви подав відзив,в якому просив в задоволенні позову відмовити, оскільки вимоги не обгрунтовані. Відповідач вважає, що реалізація предмета іпотеки відбулася з дотриманням приписів п.2 розділу VII Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, тобто з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про іпотеку». Про проведення торгів з реалізації арештованого майна, призначених на 16.09.2019, своєчасно було розміщено інформацію в друкованих ЗМІ - газеті «Варіанти» від 19.08.2019 № 30, та газеті «Авізо» від 20.08.2019. Крім того, листом від 16.08.2019 ДП «СЕТАМ» повідомило всім учасникам виконавчого провадження про час, дату та місце проведення електронних торгів арештованим майном - 2/3 частини нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . Також Відповідач-2 зазначив, що дії державного виконавця, проведені у виконавчому провадженні на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію, якщо вони проведені з порушенням вимог відповідного Закону, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Визначення вартості майна також не входить до предмету доказування при визнанні електронних торгів недійсними, про що є відповідна позиція Верховного суду в п.45 постанови від 02.05.2018 по справі № 910/10136/17. Ухвалами від 23.03.2020 року та від 24.07.2020 в задоволені заяви відповідача [PERSON] про скасування заходів забезпечення позову у справі відмовлено. Ухвалою суду від 07 липня 2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи [PERSON] 24.07.2020 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до розгляду по суті. Ухвалою суду від 21 січня 2021 витребувано інформацію про те, чи є пункти продажу у місті Кривому Розі друкованого видання « Aviso », та «Варіанти». В судовому засіданні 21 січня 2021 року представник Позивача позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача - Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в судовому засіданні підтримала викладені нею обставини у відзиві на позовну заяву, в задоволені позову просила відмовити. Додатково пояснила, що на виконанні відділу ДВС знаходилося зведене виконавче провадження, а тому саме його номер було зазначено в заявці на реалізацію арештованого майна, що відповідає нормам Закону України «Про виконавче провадження». Заявки на участь у торгах було подано від шести потенційних покупців, але п`ять з них не були допущені до участі в торгах у зв`язку з тим, що не сплатили гарантійний внесок. Відповідач [PERSON] відзив на позовну заяву не подав, проти позовних вимог у судовому засіданні заперечив, підтримав заперечення державного виконавця, просив у задоволенні позову відмовити. Відповідач Державне підприємство «СЕТАМ» надіслав клопотання про розгляд справи без участі представника. Представники третьої особи ТОВ «ФК «Форінт» в судовому засіданні підтримали свої письмові пояснення, просили в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. Третя особа [PERSON] повністю підтримав позицію позивача та її представника, наполягав на тому, що сторони виконавчого провадження не було неналежно повідомлені про дату торгів, впевнений, що така інформація повинна оголошуватись за місцем продажу об`єктів, також просив суд врахувати, що у матеріалах виконавчого провадження є документи про передачу арештованого майна на зберігання [PERSON] , який нібито діяв від імені боржниці на підставі довіреності, але позивач ніколи такої довіреності цій особі не надавала, не була з ним знайома. Крім того, а Акті про реалізацію майна безпідставно зазначено про посвідчення договору іпотеки приватним нотаріусом Данич О.Ф., який ніякого договору не посвідчувала. Дії державного виконавця з продажу майна вважає незаконними. Позовні вимоги просить задовольнити. Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази у їх сукупності, судом встановлено наступне. Відповідно до договору іпотеки № S 014/03-03/130/1 від 05.03.2008, укладеного між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] , [PERSON] , предметом якого є забезпечення вимог іпотекодержателя, що витікають з Генеральної кредитної угоди, а також додаткових угод, боржник зобов`язується перед іпотекодержателем повернути кредит у розмірі 120 000 грн. У випадку невиконання боржником своїх зобов`язань за Кредитним договором, отримати задоволення за рахунок майна, заставленого боржником. Предметом іпотеки є нерухоме майно: нежитлове приміщення після реконструкції квартир, загальною площею 134,8 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яке належить іпотекодавцям: [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна /а.с. 10-13, 14-17, т.1/. На виконанні Інгулецького відділу державної виконавчої служби знаходиться зведене виконавче провадження № 56995176 - постанова про об`єднання від 08.08.2018, до складу якого входять 3 виконавчих провадження на загальну суму боргу - 1 108 459,15 грн., а саме: ВП № 56956812 з примусового виконання виконавчого листа 214/7927/15-ц, 2/213/70/17 від 10.07.2018, виданого Апеляційним судом Дніпропетровської області, про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором №S014/03-03/131 від 06.03.2008 на основі Генеральної угоди № S014/03-03/130 від 05.03.2008 станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за кредитом у сумі 38011,51 доларів США, заборгованість за процентами у сумі 2125,00 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн.; - ВП № 56957895 з примусового виконання виконавчого листа 214/7927/15-ц, 2/213/70/17, від 10.07.2018 про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат по сплаті судового збору за подання позову в сумі 14 078,23 грн., в рівних частинах, тобто по 7 039,12 грн. з кожного; - ВП № 56958070 з примусового виконання виконавчого листа №214/7927/15-ц, 2/213/70/17, від 10.07.2018 про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «РайффайзенБанк Аваль» судових витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15 486,05 грн., в рівних частинах, тобто по 7 743,03 грн. з кожного /а.с. 67, 71-72, 73, т.1/. Постановою державного виконавця від 13.08.2018 накладено арешт на майно, що належить боржнику [PERSON] /а.с. 79-80/ Постановою від 24.09.2018 на підставі ухвали Інгулецького районного суду м.Кривого Рогу №214/7927/15-ц (пр.№ 6/213/46/18) від 07.09.2018 замінено сторону у виконавчому провадженні № 56956812 з примусового виконання рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10.07.2018 в частині стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором - стягувача АТ «РайффайзенБанк Аваль», який є правонаступником ПАТ «РайффайзенБанк Аваль» - на ТОВ «Фінансова компанія «Форінт» /а.с. 77-78, т.1/. 19.02.2019 року державним виконавцем була винесена постанова про опис та арешт майна боржника - нежитлового приміщення, вбудованого в житловий будинок,загальною площею 134,8 м.кв. /а.с. 81-84, т.1/. 29.03.2019 державним виконавцем була винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні з оцінки 2/3 частини вказаного нежитлового приміщення /а.с. 85-86, т.1/. Згідно з висновком оцінювача [PERSON] від 08.07.2019 вартість 2/3 частини нежитлового приміщення №81 - магазину літ. А-1, вбудованого в житловий будинок загальною площею 134,8 кв.м становить 457 333 грн. /а.с.87, т.1/. 18.07.2019 державним виконавцем направлено сторонам виконавчого провадження повідомлення про вартість об`єкта оцінювання - арештованого майна, що підтверджено відповідними квитанціями /а.с. 88-89, т.1/. 12.08.2019 року державним виконавцем направлена до ДП «СЕТАМ» заявка на реалізацію арештованого майна боржника - 2/3 частини нежитлового приміщення № 81 - магазину літ. А-1, вбудованого в житловий будинок, загальною площею 134,8 кв.м. за адресою: [ADDRESS] /а.с. 90-93, т.1/. Згідно з протоколом № 431893 проведення електронних торгів від 16.09.2019 по лоту №369456 переможцем торгів став [PERSON] /а.с. 94-95, т.1/. 15.10.2019 року державним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки, згідно з яким стартова ціна об`єкту становить 457 333,00 грн., ціна продажу 457 333,00 грн., сума сплаченого гарантійного внеску 22 866,65 грн., в торгах брав участь один учасник за №6 - [PERSON] , яким 18.09.2019 сплачено кошти на депозитний рахунок Інгулецького відділу ДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ у Дніпропетровській області задаток у розмірі 217 233,65 грн. та додаткову винагороду на рахунок організатора торгів у сумі 22 866,65 грн. /а.с.25, 97, т.1, /. Згідно з квитанцією від 18.09.2019 [PERSON] перерахував на рахунок Інгулецького відділу ДВС 434 466,35 грн. - кошти за придбання на СЕТАМ по протоколу № 431893 від 16.09.2019, лот № 369456 /а.с.66, т.3/. 15.10.2019 за вих. № 25623 вказаний акт був направлений боржнику [PERSON] , покупцеві - [PERSON] , та стягувачу у виконавчому провадженні - ТОВ «ФК «Форінт» /а.с. 96, 97/. Згідно з розпискою на супровідному листі до акту, від імені боржника [PERSON] його копію отримав представник за довіреністю [PERSON] . Наданими суду Інгулецьким відділом ДВС копіями платіжних доручень № 5346 та № 5405 від 26.09.2019 та від 02.102019 відповідно підтверджено перерахування коштів з рахунку ДВС на рахунок ТОВ «ФК «Форінт». В платіжних дорученнях зазначено, що кошти перераховано як борг [PERSON] за рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10.07.2016 /а.с.99, т.1/. Згідно з наданими ТОВ «ФК «ФОРІНТ» копіями газет: а саме «Авізо» Дніпр № 32 від 20.08.2019 /а.с.123, т.1/ та «Варіанти» № 30 від 19.09.2019 /а.с.122, т.1/, в них були розміщені оголошення про проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, в тому числі 2/3 частини Предмету іпотеки - нежитлового приміщення № 81 - магазину літ. А-1, вбудованого в житловий будинок, загальною площею 134,8 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , прим. /а.с. 182-197/. На ухвалу суду про витребування доказів Редакціями газет «Авіsо» та «Варіанти» були надані відповіді про те, що офіційних пунктів продажу друкованих видань у м. Кривому Розі не було /а.с 87,89, т.3./, Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Способи захисту цивільних прав та інтересів передбачені ст.16 ЦК України, за положеннями якої під способами захисту суб`єктивних цивільних прав є закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Особа, право якої порушено, може скористатися відповідно до положень вказаної статті не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, одним із способів якого є визнання правочину недійсним. Норми статей 650, 655, ч.4 ст.656 ЦК України відносять процедуру публічних торгів до договорів купівлі-продажу. Таким чином, враховуючи правову природу реалізації майна шляхом проведення електронних торгів, відповідно до якої до покупця - учасника електронних торгів, переходить право власності боржника на майно, на яке звернено стягнення, а також, що за результатами проведення електронних торгів складається акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, відчуження майна на електронних торгах є правочином. Щодо заперечень позивача на безпідставну реалізацію державним виконавцем іпотечного майна, суд зазначає натупне. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Стаття 44 цього Закону передбачає черговість задоволення вимог стягувачів, згідно з якою в першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна. Положеннями статті 54 Закону визначено особливості звернення стягнення на заставлене майно. Зокрема, згідно із частиною восьмою цієї статті примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Отже, за змістом цієї статті підставою для застосування положень Закону України «Про іпотеку» до спірних правовідносин є звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто його арешт, вилучення та примусова реалізація в розумінні частини першої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження». Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя. Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». При цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна. За змістом пункту 2 розділу VІІ Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За положеннями частин першої і третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Відповідно до порядку примусового звернення стягнення коштів з боржника, врегульованого Законом України «Про виконавче провадження», першочергово звертається стягнення на відповідні кошти боржника, рухоме майно, а за його відсутності - на об`єкти нерухомості. Статтею 54 цього Закону передбачено, що звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача - заставодержателя. Оскільки статтею 575 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють звернути стягнення на іпотечне майно для задоволення вимог іпотекодержателя. В даному випадку реалізоване на електронних торгах майно було предметом іпотеки та забезпечувало виконання зобов`язань [PERSON] та [PERSON] перед ВАТ «РайффайзенБанк Аваль» за договором кредиту, заборгованість за яким по зведеному виконавчому провадженню дорівнює 1 108 459,15 грн., стягнуто за рішенням суду, іншої застави реалізоване майно не мало, при цьому був наявний один учасник, що передбачено ст.45 Законом України «Про іпотеку». Доказів наявності у боржника коштів або рухомого майна, на яке першочергово здійснюється стягнення, суду не надано. Виходячи з наведеного, суд дійшов до висновку, що при реалізації на електронних торгах іпотечного майна, були відсутні порушення ст. ст. 33, 45 Закону України «Про іпотеку». Згідно з ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Частинами 1-3, 5-6 ст.203 ЦК України встановлені такі загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності ; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі ; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним ; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Зі змісту ч.1 ст.215 ЦК України слідує, що підставами недійсності електронних торгів є недодержання вимог закону саме в момент їх проведення, тобто порушення процедури правил проведення торгів, які встановлені Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року (далі - Порядок). Відповідно до правової позиції, викладеної у Постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів. Однак, судом не встановлено фактів порушення Організатором електронних торгів вимог Порядку. Позивач у позовній заяві також не вказує на такі порушення, які б могли порушити її права та законні інтереси. При цьому суд ставиться критично до тверджень позивача про те, що друковані засоби масової інформації, в яких було опубліковано оголошення про торги, не продаються в торгівельній мережі міста Кривого Рогу, з огляду на таке. З наявних в матеріалах справи відповідей редакцій газет «Авізо» та «Варіанти» вбачається, що редакції цих видань не володіють інформацією про офіційні точки продажу даних газет на території міста Кривого Рогу. Однак повідомлена редакціями газет інформація як не спростовує, так і не підтверджує того факту, що дані газети реалізуються на території міста Кривого Рогу. Окрім того, позивачем не наведено, чим саме було порушено його права тим, що він не міг придбати такі газети. Водночас, суд відзначає, що Відповідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно з ч.1 ст.362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності співвласник має переважне право перед іншими особами на її купівлю за ціною, оголошеною для продажу, та на інших рівних умовах, крім випадку продажу з публічних торгів. Виходячи з вказаної норми, у випадку продажу майна з публічних торгів співвласник не має переважного права на купівлю частки у праві власності. Що стосується посилань позивача на порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, то суд погоджується з позицією третьої особи про те, що такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому ст.74 Закону України «Про виконавче провадження». Згідно з оглянутими судом матеріалами виконавчого провадження, дії державного виконавця з виконання рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області у справі 214/7927/15-ц, 2/213/70/17 про стягнення боргу з [PERSON] на користь ПАТ ««Райффайзен Банк Аваль» (в подальшому - на користь ТОВ «ФК «Форінт» сторонами виконавчого провадження не оскаржувались. Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, що узгоджується із правовою позицією ВСУ у справах № 6-116цс12, № 6-76цс13, № 3-112гс14. Таким чином, суд дійшов висновку, що зазначені торги проводились відповідно до вимог чинного законодавства України. Переможцем сплачено грошові кошти у визначеному розмірі та у визначені строки. Повідомлення про проведення торгів надсилалося сторонам виконавчого провадження та відділу виконавчої служби, оголошення про торги було опубліковано в засобах масової інформації , [PERSON] сплачено гарантійний внесок, протокол про проведення прилюдних торгів оформлено належним чином. Доказів порушення прав позивача, оспорюваними прилюдними торгами, суду не надано. Враховуючи зазначене, позовні вимоги позивача є необґрунтованими, недоведеними, тому задоволенню не підлягають. Відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови у задоволенні позову на позивача. Відповідно до ч.9 ст.158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили рішенням суду. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed