Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-06 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулась до суду з позовом до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області про встановлення факту прийняття спадщини, факту родинних відносин, визначення часок в праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування за законом. В обґрунтування позову зазначають, що квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] загальною площею 47,3кв.м. належить на праві спільної сумісної власності позивачам [PERSON], [PERSON], їх матері - [PERSON] та сестрі матері - [PERSON]. [PERSON] померла [INFO] року. На час смерті [PERSON] мешкала в вищезазначеній квартирі та була там зареєстрована. Заповіту після своєї смерті вона не залишила. Інших родичів, крім своєї сестри - [PERSON] померла не мала. Те що [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] підтверджується наступним. [PERSON] народилася [INFO] і в Свідоцтві про народження виданим Богодухівським відділом ЗАГС 4 червня 1976р. (копія свідоцтва додається) її батьками зазначені - [PERSON] та [PERSON], а місцем народження - с. Хр. Микитівка Богодухівського району Харківської області. [PERSON] 20 липня 1952р. одружилася з [PERSON]. Її дошлюбне прізвище було «[PERSON], [INFO], місце народження - хут. Хрущова Микитівка Богодухівського р-ну Харківської області», що підтверджується Свідоцтвом про одруження виданим 20 липня 1952 року в Харкові Жовтневим рай ЗАГС. В свідоцтві про одруження прізвище матері позивачів було помилково зазначено як «[PERSON]» замість ««[PERSON]». В повторному Свідоцтві про народження матері виданому в Богодухові Харківської області 30 вересня 1949р. вказано про народження [PERSON] [INFO], місце народження - с. Хр. Микитівка Богодухівського р-ну Харківської обл. і батьками зазначені - [PERSON] та [PERSON]. Позивачі посилаються на те, що [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] та вказують на наступні факти: спільні по-батькві - «[PERSON]», спільне місце народження - с. Хр. Микитівка Богодухівського р-ну Харківської обласі, спільні батьки - [PERSON] та [PERSON]. Те що з [PERSON] одружилася саме [PERSON] (в свідоцтві про шлюб зазначена як «[PERSON]») підтверджується співпадінням року та місця народження в Свідоцтві про шлюб [PERSON] та Свідоцтві про народження [PERSON] - [INFO]. с. Хр. Микитівка Богодухівського р-ну Харківської області. Інших родичів крім [PERSON] [PERSON] на час смерті на мала. Мешкала померла тітка [PERSON] на час смерті також разом з сестрою - [PERSON] за адресою: [ADDRESS]. Після смерті [PERSON] в нотаріальну контору ніхто з заявою про прийняття спадщини не звертався. На час її смерті [PERSON] була зареєстрована та мешкала за адресою: [ADDRESS], що підтверджує факт прийняття нею спадщини після смерті сестри - [PERSON], а саме 1/4 частини квартири. Позивачі вказуючи на те, спірна квартира належить [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісно власності, зазначають, що кожен з нас має право на її 1/4 частину. [PERSON] померла [INFO] року. Їй на час смерті належала 1/4 частина спірної квартири. Після смерті - [PERSON] позивачі прийняли спадщину оскільки у встановлений законодавством шести місячний термін подали заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, а також на час смерті матері мешкали разом із спадкодавцем та були разом зареєстровані в спірній квартирі. Інших спадкоємців крім позивачів після смерті [PERSON] за законом не має, оскільки батько позивачів [PERSON] помер [INFO] року. Заповіту після своєї смерті [PERSON] не залишила. Посилаючись на те, що оформити спадщину у нотаріуса не мають можливості, оскільки частки співвласників на спадкову квартиру не визначені, спадкодавцем не було отримано свідоцтво про право на спадщину на частку - [PERSON], а також необхідно підтвердити факт родинних відносин [PERSON] та [PERSON], позивачі просять суд задовольнити позов. Позивачі в судове засідання не з'явились, подали до суду заяву, згідно якої, заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили справу розглянути за їх відсутності. Представник відповідача - Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області в судове засідання не з'явились, повідомлялись про час та місце розгляду справи належним чином. Виходячи з наведеного, та з того, що в матеріалах справи є достатньо відомостей про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Проаналізувавши пояснення позивачів в позовній заяві до суду, дослідивши докази, прикладені до позовної заяви в підтвердження позову, суд приходить до наступного. Право власності на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] загальною площею 47,3кв.м. зареєстровано за [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 27 липня 2001р. виданим відділом приватизації Харківського міжміського бюро технічної інвентаризації згідно розпорядження від 20 липня 2001 року № 11944. Вказана квартира складається з чотирьох кімнат і її житлова площа становить 45,0кв.м., що підтверджується технічним паспортом складеним Харківським міжміським бюро технічної інвентаризації. [PERSON] померла [INFO] року, що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданим Пісочинською селищною радою Харківського району Харківської області 17.09.2001 року. На час смерті, [PERSON] мешкала в вищезазначеній квартирі та була там зареєстрована. Заповіту після своєї смерті вона не залишила. Інших родичів, крім своєї сестри - [PERSON] померла не мала. [PERSON] є рідною сестрою [PERSON], що підтверджується наступним. [PERSON] народилася [INFO] року та в свідоцтві про народження виданим Богодухівським відділом ЗАГС 4 червня 1976 року її батьками зазначені - [PERSON] та [PERSON], а місцем народження - с. Хр. Микитівка Богодухівського району Харківської області. [PERSON] 20 липня 1952р. одружилася з [PERSON]. Її дошлюбне прізвище було «[PERSON], [INFO], місце народження - хутір Хрущова Микитівка Богодухівського р-ну Харківської області», що підтверджується Свідоцтвом про одруження виданим 20 липня 1952 року в Харкові Жовтневим рай ЗАГС. Таким чином в Свідоцтві про одруження прізвище було помилково зазначено як «[PERSON]» замість ««[PERSON]». В повторному свідоцтві про її народження, виданому в Богодухові Харківської області 30 вересня 1949 року вказано про народження [PERSON] [INFO], місце народження - с. Хр. Микитівка Богодухівського району Харківської області і батьками зазначені - [PERSON] та [PERSON]. Таким чином, факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] є рідною сестрою [PERSON], підтверджується наступним: спільним по-батькові - «[PERSON]», спільним місцем народження - с. Хр. Микитівка Богодухівського району Харківської області, зазначенням на батьків - [PERSON] та [PERSON]. Те що з [PERSON] одружилася саме [PERSON] (в свідоцтві про шлюб зазначена як «[PERSON]») підтверджується співпадінням року та місця народження в Свідоцтві про шлюб [PERSON] та Свідоцтві про народження [PERSON] - [INFO]. с. Хр. Микитівка Богодухівського району Харківської області. Згідно ст. 530 ЦК України (в редакції 1963 року), при відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не заклякаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга). Інших родичів крім [PERSON] [PERSON] на час смерті на мала. Мешкала [PERSON] на час смерті також разом з сестрою - [PERSON] за адресою: [ADDRESS] Після смерті [PERSON] в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини не надходили. Згідно ст. 549 ЦК України (в редакції 1963 року), визнається, що спадкоємець прийняв спадщину : 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. На час смерті [PERSON], мати позивачів - [PERSON] була зареєстрована та мешкала за адресою: [ADDRESS], що підтверджує факт прийняття нею спадщини після смерті спадкодавця, а саме ? частини квартири. Оскільки право власності на спірна квартира зареєстровано за позивачами [PERSON] та [PERSON], їх матір'ю - [PERSON] та сестрою матері - [PERSON] на праві спільної сумісної власності, вважаю, кожен них мав право на 1/4 частину. Відповідно до ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Статтею 372 ЦК України встановлено, що майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Вказане підтверджується п.12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до якого за загальними правилами частини другої статті 372 ЦК при поділі майна, що є у спільній сумісній власності, за рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Мати позивачів [PERSON] померла [INFO] року що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданим Виконавчим комітетом Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області 4 жовтня 2013 року. Факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] є матір'ю позивачів підтверджується Свідоцтвом про народження [PERSON], виданим 18 березня 1964 р. Натал'євською сільською Радою Червоноармійського району в якому [PERSON] зазначена у якості матері та Свідоцтвом про народження [PERSON] виданим 5 жовтня 1954 року Хр.-Микитівською сільською Радою Богодухівського району Харківської області в якому [PERSON] зазначена у якості матері. Таким чином на час смерті, [PERSON] належала 1/4 частина спірної квартири згідно свідоцтва про право власності на житло та 1/4 частина - спадщина після смерті сестри [PERSON], що загалом складає 1/2 частину квартири. Після смерті спадкодавця - [PERSON] позивачі прийняли спадщину, оскільки у встановлений законодавством шестимісячний термін подали заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори а також на час смерті спадкодавця мешкали разом з нею та були разом зареєстровані в спірній квартирі, що підтверджується будинковою книгою. Інших спадкоємців крім позивачів після смерті [PERSON] за законом не має, оскільки батько позивачів, а чоловік спадкодавця - [PERSON] помер [INFO] року, що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданим [INFO] року Пісочинською селищною радою Харківського району Харківської області. Заповіту після своєї смерті [PERSON] не залишила. Згідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. За ч. З ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, що кожному з позивачів належить по 1/2 частині від 1/2 частини спірної квартири яка належала спадкодавцеві - [PERSON], що становить по 1/4 частині кожному. В даний час оформити спадщину у нотаріуса позивачі не мають можливості, оскільки частки співвласників на спадкову квартиру не визначені, спадкодавцем не було отримано свідоцтво про право на спадщину на частку - [PERSON], а також в зв'язку з необхідністю підтвердження факт родинних відносин їх матері [PERSON] та тітки [PERSON] в зв'язку з розбіжностями правопису прізвищ в документах. Судом встановлено, що в Свідоцтві про народження [PERSON], виданим 18 березня 1964 р. Натал'євською сільською Радою Червоноармійського району мати позивачів записана як - [PERSON], а в свідоцтві про смерть останньої ім'я зазначене як «[PERSON]». При цьому батько позивачів в обох свідоцтвах про народження зазначений вірно - «[PERSON]». Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному об'ємі. Враховуючи викладене та

Outcome: approved