Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-11 00:00:00

[PERSON] (надалі по тексту, - Позивач, [PERSON].) звернувся до суду із позовом про зобов'язання Відповідача (надалі по тексту, - Відповідач, Національний транспортний університет) видати довідку про отримання заробітку за участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС за період роботи 01-02 травня 1986 року з зазначенням суми заробітку в розмірі 299 крб. 44 коп. Позивач [PERSON] та його представники в засіданні [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні позов підтримали, просили задовольнити позов за вказаних ним обставин. Представники відповідача Щербатюк Н.В., Дзюбак Л.С. в засіданні заперечували проти задоволення позову, просили відмовити у його задоволенні. Представник третьої особи [PERSON] заперечувала проти задоволення позову, посилаючись на те, що підстав для видачі довідки щодо нарахування оплати праці в «5» розмірі немає. Суд, вислухавши пояснення учасників провадження, вивчивши надані сторонами докази, дійшов до наступного висновку. Так, позивач звернувся до суду із позовом про зобов'язання Відповідача видати довідку про отримання заробітку за участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС за період роботи 01-02 травня 1986 року з зазначенням суми заробітку в розмірі 299 крб. 44 коп., посилаючись на те, що 23.06.2016 року представник [PERSON] звернувся до Міністерства освіти і науки України Національний транспортний університет з заявою про видачу довідки про отриману заробітну плату за участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, з урахуванням при розрахунку кратності «5». 12.07.2016 року Відповідачем було надано відповідь та надано довідки про роботу в зоні відчуження з вказаним розрахунком в довідці про заробітну плату кратності «4». Разом з цим, позивач вважає даний розрахунок заробітку за роботу в зоні відчуження невірним. Так, згідно розпорядження Ради Міністрів СРС від 17.05.1986 року № 964, було встановлено зони небезпеки, де оплата праці працівників, підприємств, установ і організацій, розташованих в межах 30-кілометрової зони ЧАЕС, розділеної на ІІІ, ІІ, І зону небезпеки, проводиться відповідно у 5, 4, 3 кратному розмірі тарифних ставок окладів, а також перелік населених де оплата праці здійснюється відповідно з зонами небезпеки в підвищених розмірах в залежності від рівня радіації. Згідно архівної довідки, виданої Відповідачем 25.09.2013 року№ 27181 [PERSON] виконував роботи по завантаженню гелікоптерів мішками з піском та свинцем в 30-ти кілометровій зоні в населених пунктах, а саме: с. Копачі, с.Чистогаловка та про те, що роботи проводилися протягом 16 годин на добу в період 29, 30 квітня та 1,2 травня, а дані населені пункти, де здійснювалися роботи відносяться до ІІІ зони небезпеки. Також позивач вказує на те, що в довідці виданій за № 1710/15 від 12.07.2016 року, годинна ставка вказана в розмірі 0, 75 крб., а в довідці від 09.12.2013 року № 2892/21 в розмірі 0,87 крб, що в свою чергу призводить до зменшеного розміру отриманого заробітку за роботу в зоні відчуження щодо ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС. Враховуючи вищевикладене, Позивач вважає, що його заробіток за роботу щодо ліквідації наслідків на Чорнобильській АЕС в період 1,2 травня 1986 року повинен становити 299, 44 крб. Так, розпорядженням Ради Міністрів СРСР від 17.05.1986 року № 964 було надано дозвіл керівникам міністерств та відомств за погодженням з Головою Урядової комісії встановлювати, в залежності від підвищеного рівня радіації в окремих районах 30-км зони, - 3,2,1 зони небезпеки та зону особливого контролю з оплатою праці: у 3-тій зоні небезпеки - в 5-ти кратному, у 2 -ій зоні небезпеки - в 4-х кратному, у 1-ій зоні небезпеки у 3-х кратному розмірі тарифних ставок/посадових окладів. Оплата праці за роботу в населених пунктах зони особливого контролю здійснювалася по підвищених до 100 відсотків розмірах тарифних ставок або посадових окладів. Враховуючи вищевикладене, Позивач вважає, що його заробіток за роботу щодо ліквідації наслідків на Чорнобильській АЕС в період 1, 2 травня 1986 року повинен становити 299, 44 крб., а саме: 0, 87 (тарифна ставка за годину) *16 (робота годин за добу) * 2 (вихідні, свято) *5 (кратність) * 2 дні=278, 4 (заробіток у зоні). Збережена ставка на роботі 5, 21 * 2 * 2 дні= 20,84 (збережена ставка на роботі). Разом 299, 44 крб. (за дві доби, 1-2 травня). Відповідно до ст. 3 ч. 1 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до п. 11 ч. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Так, відповідно до архівної довідки від 25.09.2013 року, виданої Міністерством оборони України, позивач виконував роботи по завантаженню гелікоптерів мішками з піском та свинцем в 30-кілометровій зоні в населених пунктах, а саме: с. Копачі, с. Чистогаловка, разом з цим роботи проводилися протягом 16 годин на добу в період 29, 30 квітня та 1, 2 травня (а.с.12). Відповідно до даних, які містяться у архівній довідці Міністерства оборони України від 25.09.2013 року, станом на 29.04.1986 року - 04.05.1986 року, у с. Копачі доза випромінювання становила 150-28мР/год., а с. Чистогаловка - 400-29 мР/год. Зокрема, відповідно до розпорядження Ради Міністрів СРСР від 17.05.1986 року № 964 рс, в залежності від підвищеного рівня радіації в окремих районах 30-км зони, - 3,2,1 зони небезпеки та зону особливого контролю з оплатою праці: у 3-тій зоні небезпеки - в 5-ти кратному, у 2 -ій зоні небезпеки - в 4-х кратному, у 1-ій зоні небезпеки у 3-х кратному розмірі тарифних ставок/посадових окладів. Згідно дислокації частини: з 29.04.1986 року - 04.05.1986 року - с. Лельов, в якому потужність гамми-випромінювання становила 100-20 мР/год. (а.с. 12). Разом з тим, суд виходить з того, що Розпорядженням Ради Міністрів СРСР від 17.05.1986 року № 964, надано дозвіл керівникам міністерств та відомств за погодженням з Головою Урядової комісії встановлювати, в залежності від підвищеного рівня радіації в окремих районах 30-км зони, - 3,2,1 зони небезпеки та зону особливого контролю з оплатою праці, зокрема у 3-тій зоні небезпеки - в 5-ти кратному розмірі тарифних ставок/посадових окладів, а не за місцем знаходження дислокації частини. За інформацією Державного агентства України з управління зоною, перелік населених пунктів, віднесених до зон радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, затверджений постановою Кабінету Міністрів Української РСР від 23 липня 1991р. №106 «Про організацію виконання постанов Верховної Ради Української РСР про порядок введення в дію Законів Української РСР «Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи» та «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи». Зони небезпеки визначались відповідно до радіаційної ситуації в місцях виконання робіт із ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС за показниками потужності експозиційної дози. Держкомгідромету СРСР було доручено двічі на місяць станом на 1 та 15 числа забезпечувати Урядову комісію інформацією про радіаційну ситуацію на зазначених територіях. Рішення щодо віднесення населених пунктів або виробничих об'єктів до зони небезпеки приймались Урядовою комісією (від 07.08.1986 №87, від 19.08.1986 №108, від 18.09.1986 № 173 та від 05.01.1987 № 339). При виконанні робіт з ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС у 1986-1987 роках залежно від потужності експозиційної дози територію зони відчуження було поділено на 1-у, 2-у, 3-ю зони небезпеки та зону особливого контролю. До зони небезпеки № 3 належали території з рівнями іонізуючого випромінення від 100 млР/год і вище, до зони небезпеки № 2 - від 20 млР/год до 100 млр/год, до зони небезпеки № 1 - від 5 млР/год до 20 млР/год, до зони особливого контролю - від 2 млР/год до 5 млР/год . Згідно даних архівної довідки, виданої Міністерством оборони України від 25.09.2013 року, у с. Копачі доза випромінювання становила 150-28мР/год., в с. Чистогаловка - 400-29 мР/год., тобто більше 100 млР/год. Тому, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог Позивача про зобов'язання відповідача, - Національний транспортний Університет видати [PERSON] довідку про отриманий заробіток за участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, за період роботи 01-02 травня 1986 року із зазначенням суми заробітку в розмірі 299 крб. 44 коп На підставі викладеного та

Outcome: approved