Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~Акціонерна компанія «Харківобленерго», правонаступником якого є акціонерне товариство «Харківобленерго» у серпні 2017 року звернулась до суду із позовом до [PERSON] , в обґрунтування якого, після уточнення зазначила, що 17.06.2017 року при перевірці приладу обліку електроенергії у домоволодінні [ADDRESS] , був встановлений факт монтажу електричної проводки підключеної поза приладом обліку. Електроенергія споживалась, але не враховувалась, про що був складений акт № 210063. 03.08.2017 року було проведено засідання комісії з розгляду акта про виявлене порушення. Споживачу був зроблений розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період з останньої технічної перевірки 04.11.2015 року по 17.06.2017 року в розмірі 47724 грн. 91 коп. Просила стягнути з [PERSON] на користь АК «Харківобленерго» заборгованість за недораховану електроенергію в розмірі 47724 грн. 91 коп. та судові витрати у розмірі 1600 грн. 00 коп. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 16.08.2017 року відкрито провадження у справі за позовною заявою АК «Харківобленерго». \~ \~ \~ \~ [PERSON] у серпні 2017 року звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до АК «Харківобленерго», в обґрунтування якого зазначив, що рішення комісії не відповідає чинному законодавству, порушує його права як споживача, а тому його дія підлягає припиненню як протиправне, оскільки прийнято на підставі підробленого офіційного документу акту 210063 від 17.06.2017 року. Просив визнати незаконним вказане рішення комісії від 03.08.2017 року і зобов`язати АК «Харківобленерго» не нараховувати йому зазначених 47724 грн. 91 коп. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 22.08.2017 року відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] . \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 28.08.2017 року цивільні справи об`єднані в одне провадження. \~ \~ \~ \~У вересні 2017 року представник АК «Харківобленерго» надав суду заперечення щодо позовних вимог [PERSON] , в обґрунтування якого зазначив, що 17.06.2017 року під час складання акту, споживачу було повідомлено, що засідання комісії відбудеться 12.07.2017 року, у відповідності до вимог п. 53 Правил користування електричною енергією для населення. 12.07.2017 року засідання комісії було перенесено на 03.08.2017 року, а тому споживач мав достатньо часу, щоб підготуватися до засідання комісії. При проведенні комісії були присутні як сам споживач, так і його представник [PERSON] , який є адвокатом. З дня складання акту, електропостачання до домоволодіння [PERSON] не припинялось. \~ \~ \~ \~У вересні 2017 року [PERSON] надав суду заперечення щодо позовних вимог АК «Харківобленерго», в обґрунтування якого зазначив, що дія договору про постачання електроенергії закінчилась у 2010 році. Вказаний договір він взагалі не укладав та не підписував. Порушення, яке зазначене в акті від 17.06.2017 року, взагалі не було в реальності, оскільки ніякою проводки в обхід приладу обліку в його будинку не було. Акт, складений з порушенням встановленого порядку. Електричний кабель, про який йдеться мова у акті, не був демонтований належним чином. Представники АК «Харківобленерго» на засіданні комісії представили кабель, який у нього вдома не вилучався. В акті невірно зазначено, що порушення виявлено в присутності трьох представників АК «Харківобленерго». На засіданні комісії було виявлено невідповідність схеми електричної проводки, накресленої в акті про порушення зі схемою, вказаною на фотознімку. На схемі в акті не вказано, як саме та через який пристрій здійснювалося розкрадання електричної енергії. АК «Харківобленерго» звернулось до суду із порушенням процесуального закону. Просив в задоволенні позовних вимог АК «Харківобленерго» відмовити у повному обсязі і провадження у справі закрити. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 09.10.2017 року зупинене провадження по справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 25.11.2018 року поновлено провадження по справі. 15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII\~від 03\~жовтня 2017\~року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції. Згідно пп. 9 п. 1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в\~часі. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що подальший розгляд цієї справи належить проводити за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України, в частині, у якій вони не встановлюють нових обов`язків, не скасовують чи не звужують прав, що належні учасникам судового процесу, чи не обмежують їх використання. \~ \~ \~ \~Представник позивача за первісним позовом заявлені первісні позовні підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у первісній позовній заяві та запереченнях на зустрічну позовну заяву, у задоволенні якої просив відмовити, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість. \~ \~ \~ \~Відповідач за первісним позовом та його представник первісні позовні вимоги не визнали у повному обсязі, просили відмовити у їх задоволення, зазначивши про їх безпідставність та необґрунтованість. Натомість підтримали зустрічні позовні вимоги у повному обсязі, просили їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у зустрічній позовній заяві та заперечення на первісні позовні вимоги. Крім того, відповідач за первісним позовом зазначив, що з 1996 року він є власником домоволодіння [ADDRESS] , постійно користується електроенергією та фактично є споживачем за цією адресою. Зранку 17.06.2017 року до його будинку приїхали працівники АК «Харківобленерго», один з яких надав своє службове посвідчення, після чого з його дозволу провели перевірку електромережі домоволодіння, піднімались на горище. За наслідком проведеної перевірки був складений акт про порушення, в якому він особисто, без будь-якого примусу, зазначив про відсутність зауважень, отримав копію вказаного акту. На засідання комісії був присутній разом із представником. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, відповідача за первісним позовом, допитавши свідків та дослідивши письмові докази по справі в їх сукупності, приходить до наступного. Згідно ст. ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Між АК «Харківобленерго» (правонаступником якої є АТ «Харківобленерго») та [PERSON] 16.05.2006 року укладено договір про користування електричної енергії № 15688, у зв`язку з чим [PERSON] є споживачем електричної енергії, що постачає АК «Харківобленерго» за адресою: [ADDRESS] (а.с. 11). 17.06.2017 року при перевірці електроустановки домоволодіння [ADDRESS] , представниками АК «Харківобленерго» встановлено факт самовільного підключення до електромереж, споживання електричної енергії, поза приладом обліку, про що було складено акт № 210063 від 17.06.2017 року. З вказаним актом про порушення [PERSON] був ознайомлений та отримав його примірник, про що свідчить його підпис, також зазначив про відсутність зауважень до складеного акту (а.с. 4-5). Крім того, до акту були додані фото таблиця, акт заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 17.06.2017 року (а.с. 6-7). Згідно висновку рішення засідання комісії по розгляду актів порушень ПКЕЕН від 03.08.2017 року, викладеного у протоколі, об`єм електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН складає 33368 кВт год., що становить 47724 грн. 91 коп., що становить вартість електричної енергії необлікованої внаслідок порушення (а.с. 12). Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику», чинного на час виникнення спірних правовідносин (втратив чинність 01.07.2019 року), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 (далі - Правила), чинними на час виникнення спірних правовідносин (втратили чинність 26.06.2018 року) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, чинної на час виникнення спірних правовідносин (втратила чинність 27.07.2019 року). Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕН згідно із законодавством України. Згідно з п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі: порушення правил користування електричною енергією; самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики. Відповідно до п.п. 4-6 п. 3.1 Методики, вона застосовується у разі: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку; самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії та за кількістю днів (розрахунковий період). Щодо посилань [PERSON] на відсутність договору про користування електричною енергією, оскільки він його не підписував, що фактично підтверджується висновком експерта № 24582/622 від 05.02.2020 року, суд зазначає наступне. Як встановлено під час судового розгляду та фактично підтверджується даними договору купівлі продажу від 22.02.1996 року, [PERSON] є власником домоволодіння [ADDRESS] . Вимог про оспорювання зазначеного договору про користування електричною енергією, [PERSON] не заявляв. Крім того, суд враховує, що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Навіть сам факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Термін «споживач електричної енергії» необхідно застосовувати у дещо ширшому значенні, зокрема, як такий, що поширюється і на осіб, які використовують електричну енергію без укладання договору на електропостачання, що відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду України від 16.05.2011 року, у справі № 15/147/10. Таким чином, на переконання суду, власник є відповідальною особою за збитки, завдані енергопостачальнику через самовільне підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, що подається у належний йому на праві власності житловий будинок. Допитані під час судового розгляду в якості свідків [PERSON] та [PERSON] пояснили, що 17.06.2017 року вони, разом із [PERSON] здійснювали перевірку щодо належного споживання електричної енергії у домоволодінні [ADDRESS] за місцем проживання [PERSON] . Проводили вимірювання напруги та навантаження на лінії та у будинку. З дозволу [PERSON] був оглянутий лічильник електроенергії та проводку на горищі, де під глиною був виявлений дріт, підключенний до електромережі в обхід лічильника. Зазначене порушення було зафіксовано на фото. Вказаний дріт було демонтовано, після чого був складений відповідний акт про порушення. Акт підписали троє працівників АК «Харківобленерго» та споживач, останньому також вручили копію акту. Жодних зауважень [PERSON] не висловлював, про що фактично зазначив у акті. Акт про порушення від 17.06.2017 року складався в присутності споживача власника [PERSON] , який його підписав без зауважень. Він є дійсним та у встановленому законом порядку не оскаржений, отже він є належним і допустимим доказом вчинення правопорушення та достатньою підставою нарахування обсягу вартості необлікованої електричної енергії. Акт про порушення 17.06.2017 року був предметом розгляду засідання комісії з розгляду актів про порушення. [PERSON] , як споживач, був присутній на вказаному засіданні із представником. Суд звертає увагу на посилання відповідача за первісним позовом щодо неналежного демонтування електричного кабелю 17.06.2017 року на горищі його домоволодіння та невідповідність схеми електричної проводки, накресленої в акті про порушення зі схемою, вказаною на фотознімку, натомість зазначене не спростовує доводи представника позивача за первісним позовом, щодо самовільного підключення [PERSON] до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав сторін щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості та обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, суд приходить до висновку, що [PERSON] , як споживач послуг з надання електричної енергії, порушив Правила користування електричною енергією для населення, що підтверджується зібраними у справі доказами, а розмір збитків розрахований відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, а тому первісні позовні вимоги АК «Харківобленерго» підлягають задоволенню, у задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] , необхідно відмовити. Інші, наведені позивачем за зустрічним позовом доводи в обґрунтування своєї позицій, не спростовують наведених висновків суду. Як зазначає Європейський суд з прав людини в своїй усталеній практиці, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року). Крім того, позивач за первісним позовом поніс витрати по оплаті судового збору у розмірі 1600 грн. 00 коп., що підтверджується платіжними дорученнями № 138/743 від 22.05.2017 року та № 137/743 від 22.05.2017 року (а.с. 1-2), а тому вони у відповідності до ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача за первісним позовом. На підставі викладеного та

Outcome: approved