Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-21 00:00:00

[PERSON] (надалі позивач) через свого представника [PERSON] 04.01.2017 року звернувся до суду з позовом до [PERSON] (надалі відповідач) про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. Свій позов мотивував тим, що в 2009 році позивачем за власні кошти у квартирі [ADDRESS] було зроблено ремонт, на який позивачем витрачено 6 тис. гривень. 16.02.2016 року внаслідок недбалого користування сантехнічними приладами відповідачем по справі, яка мешкає в квартирі [ADDRESS] сталися витоки з водогону та цими витоками була затоплена квартира позивача. Одразу після вказаної події було викликано бригаду сантехніків ЖЕКу, яким відповідач пояснила, що зранку не було холодної води і вона виходячи з дому помилково залишила відкритий кран, замість того, щоб його закрити. В результаті такого недбалого ставлення відповідачем до сантехнічного обладнання власної квартири була затоплена ванна кімната, кухня та коридор, видимі сліди потьоків на стелі та стінах. Вартість відновлення за підрахунками позивача становить 4 тис. грн. Вказані обставини і стали підставою для звернення позивача до суду з вказаним позовом до відповідача, в якому представник позивача, враховуючи останню заяву про зменшення позовних вимог, просив суд стягнути з відповідача на користь позивача суму матеріальної шкоди (збитків), розмір якої (яких) встановлено за результатами проведеної судової будівельно - технічної експертизи в розмірі 1620,80 грн. Справу просив розглянути у його відсутність. Відповідач [PERSON] в судове засідання вкотре не з'явилась, повідомлялась судом про день, час та місце розгляду справи за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, разом з тим, жодних заперечень з приводу позовних вимог на розгляд суду не внесла. Враховуючи внесення представником позивача по справі заяви про розгляд справи у його відсутність, в якій він підтримав свої змінені позовні вимоги, та не заперечував проти заочного розгляду справи, суд ухвалив проводити розгляд справи в порядку заочного провадження відповідно, до вимог ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у відсутність учасників справи, без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів. (ч. 2 ст. 247 ЦПК України). Ухвалою судді від 06.01.2017 року позовна заява [PERSON], залишалась без руху, а за результатами розгляду заяви представника позивача про усунення недоліків позовної заяви, судом ухвалою від 01.02.2017 року відкрито провадження у справі. (а.с. 7,19). 06.03.2017 року судом, з метою встановлення та перевірки відомостей позивача про власника квартири [ADDRESS], витребувано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно…. № 81846048. (а.с. 27). Ухвалою суду від 04.04.2017 року у справі призначалась судова будівельно - технічна експертиза, у зв'язку з чим провадження у справі зупинялось з 04.04.2017 року по 08.11.2017 року. За результатами проведення вказаної експертизи 07.11.2017 року судом отримано висновок судової будівельно - технічної експертизи № 24 від 31.10.2017 року. (а.с. 76 - 94). Ухвалою суду (без винесення окремого процесуального документу), з занесенням до журналу судового засідання від 05.12.2017 року з КП «ВМБТІ» витребувано інвентарну справу на кв. [ADDRESS], в якій проживає відповідач (а.с. 103). Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності та взаємозв'язку, прийшов до висновку про часткове задоволення зменшених позовних вимог позивача, виходячи з наступного. Як встановлено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази по справі оцінюються судом з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності (ст.ст. 77 - 80 ЦПК України). Судом встановлено наступні фактичні обставини справи, яким відповідають правовідносини, врегульовані нормами ЦК України щодо відшкодування шкоди. Судом встановлено, що позивач [PERSON] на підставі спільного рішення адміністрації Вінницького обласного виробничого об'єднання «Вінницяводоканал» та комітету профсоюзу від 26.02.1993 року № 3 отримав ордер № 16 від 15.03.1993 року на підставі якого разом з сім'єю у складі 4 - х чоловік вселився в квартиру [ADDRESS]. (а.с. 3). Позивач [PERSON] є відповідальним квартиронаймачем вказаної квартири, квартира [ADDRESS] станом на час розгляду справи не приватизована. (а.с. 26 та матеріали інвентаризаційної справи № 56175). Як встановлено судом [PERSON] станом на час розгляду справи зареєстрований та постійно проживає за адресою [ADDRESS] (а.с. 17). Згідно матеріалів інвентаризаційної справи № 56180 на квартиру [ADDRESS], відповідач [PERSON] є відповідальним квартиронаймачем вказаної квартири (а.с. 9 інвентаризаційної справи). Відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою [ADDRESS], та є постійним мешканцем вказаної квартири, наведена квартира станом на час розгляду справи не приватизована (а.с. 27, 34 - 35). Як вбачається з акту комісії ЖЕК № 15 від 26.02.2016 року, що затверджено начальником МКП «ЖЕК № 15», вказана комісія у складі головного інженера [PERSON], та майстрів [PERSON] та [PERSON] виходом на місце 16.02.2016 року встановили, що відповідач по справі [PERSON], що проживає у [ADDRESS] затопила кв. 50, в якій проживає позивач по справі [PERSON] Причиною затоплення є недбале користування сантехнічними приладами (при відключенні води для проведення робіт Водоканалом, мешканці квартири № 56 забули закрити кран холодної води). (а.с. 4). У наведеному акті також зазначено, що наведеним затопленням власнику квартири № 50 нанесено матеріальні збитки, а саме: коридор - плями на стелі і стінах площею приблизно 1,3 - 1,5 кв.м.; ванна - видимі плями на стелі площею 2,5 - 2,7 кв.м., кухня - плями на стелі площею 1,3 - 1,4 кв.м. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Таким чином суд приходить до висновку, що факт залиття квартири позивача є належним чином зафіксованим, та відомості наведені в ньому в судовому засіданні жодним чином не спростовані. За висновком проведеної у справі будівельно - технічної експертизи, від 31.10.2017 року № 24, яка виконана НДЕКЦ при УМВС України у Вінницькій області, при проведенні натурного обстеження квартири [ADDRESS] були виявлені пошкодження окремих оздоблювальних покриттів приміщень, що виникли в результаті впливу рідини. При візуальному обстеженні квартири, встановлено, що потрапляння рідини відбулось з верхнього поверху, так як сліди пошкодження виявлені на стелі приміщень квартири. Причина залиття квартири [ADDRESS], що сталася 16.02.2016 року зазначена в Акті від 26.02.2016 року, складеного комісією ЖЕК № 15. Вказаним висновком експерта також встановлено, що розмір збитків, заподіяних власнику під час залиття квартири [ADDRESS], що сталося 16.02.2016 року, станом на час проведення експертизи, становить 1620,80 грн. (а.с. 72 - 92). Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За встановлених обставин, суд приходить до переконання, що саме відповідач [PERSON], як користувач квартири [ADDRESS], та особа яка заподіяла збитки позивачу, повинна відшкодувати позивачу шкоду, що була завдана залиттям квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS]. в розмірі 1620, 80 грн., тобто позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди підлягають задоволенню. При цьому суд бере до уваги саме цю суму, визначену судовою будівельно-технічною експертизою, як розмір завданої позивачу шкоди. Даний доказ для суду є переконливим з огляду на норми цивільного процесуального законодавства України стосовно допустимості, належності та достатності доказів. Щодо відшкодування шкоди саме відповідачем, то суд звертає увагу також на те, що саме в результаті недбалого ставлення відповідача до сантехнічного обладнання у своїй квартирі і сталося залиття квартири позивача, що підтверджується зібраними в справі доказами. (а.с. 4). При цьому суд звертає увагу, що залиття квартири позивача внаслідок недбалого ставлення відповідача до сантехнічного обладнання відбувалося не один раз. Як вбачається з рішення суду від 28.11.2008 року у справі № 2-227-2008, з відповідача уже стягувались збитки на користь мешканців квартири позивача, які були спричинені попереднім затопленням квартири, що сталось 15.06.2006 року (а.с. 38). Крім того, слід зауважити, що відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. В той же час відповідач доказів відсутності своєї вини суду не надала. Щодо позовної вимоги про визнання відповідача винною у затопленні, то суд зазначає те, що при розгляді справи суд встановив наявність між сторонами по справі деліктних правовідносин, та наявність підстав для відшкодування шкоди, що виникає з деліктного зобов'язання (із спричинення шкоди), а тому в даному випадку відповідач не потребує додаткового визнання її винною у затопленні квартири позивача, а тому в задоволенні цієї позовної вимоги слід відмовити. Незважаючи на те, що позивач у позовній заяві вказує на отримання ним моральної шкоди, разом з тим, в прохальній частині позову, жодних вимог з цього приводу не заявив, а тому суд не вирішує питання про відшкодування моральної шкоди. Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до положень ст. ст. 133, 139, 141 ЦПК України. При цьому суд враховує, що судові витрати позивача по справі по справі складаються з судового збору, який станом на час звернення позивача до суду з позовом становив 551 грн. 20 коп. та витрат на проведення експертизи, які, згідно квитанцій (а.с. 1, 9а, 61) становлять 3262,64 грн. (551,20 грн. - судовий збір + 2701,44 грн. витрати на проведення експертизи). При цьому суд враховує, що це реальні витрати які позивач поніс у зв'язку з протиправними діями відповідача, і які необхідно було вчинити для захисту свого порушеного права, а тому ці витрати підлягають стягненню з відповідача в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial