Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-12 00:00:00

Адвокат Недокус М.Я. в інтересах позивача [PERSON] звернувся в суд з позовом до відповідача [PERSON] , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Степана Будного, 20А», у якому просить стягнути з відповідачів на свою користь шкоду, завдану внаслідок затоплення офісного приміщення [ADDRESS] . В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на те, що [PERSON] на праві приватної власності належить нежитлове офісне приміщення [ADDRESS] , підставі договору дарування нежитлового приміщення від 13 червня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Чопик І.Я. та зареєстрованого в реєстрі за №1326, загальною площею 63,4 кв.м. Відповідачу - [PERSON] на праві приватної власності належить трикімнатна квартира [ADDRESS] , загальною площею 78,8 кв.м., яка зареєстрована в реєстрі прав власності на нерухоме майно за №26358506 від 06.02.2009 року на підставі свідоцтва про право власності САС 261763 від 06.02.2009 р. Вказана квартира [ADDRESS] » із 10.07.2009 року здійснює управління, утримання і використання спільного майна співвласників будинку [ADDRESS] використовуючи, як основний вид діяльності КВЕД 81.10 «Комплексне обслуговування об`єктів», тобто є обслуговуючою організацією на яку покладено обов`язки, що визначені, зокрема Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Закону України «Про житлово- комунальні послуги». 13 червня 2019 року офісне приміщення [ADDRESS] було затоплено (залито) з квартири, що розташована над даним приміщенням, тобто з квартири [ADDRESS] та належить на праві власності [PERSON] . Про факт залиття (затоплення) власного офісного приміщення [NUMBER] [PERSON] стало відомо 28 червня 2019 року при відвідуванні офісу. Так, власник офісного приміщення виявив пошкодження підвісної стелі, яка складається із так званої «касетної підвісної стелі», що являє собою легкий каркас із Т-подібних сталевих пофарбованих профілів, в осередку якого встановлені мінераловолокнисті плити однакової площини, а також пошкоджено штукатурне та фарбове покриття стін по периметру офісу різної довжини з сторони стелі до підлоги. Від затоплення (залиття) приміщення практично уся стеля з мінераловолокнистих плит розмокли та впали на підлогу. Оскільки, 28 червня 2019 року був вихідний день, позивачем того ж дня не було подано відповідне звернення для складення акту затоплення (залиття) офісного приміщення [ADDRESS] . 02 липня 2019 року, представником позивача - адвокатом Недокус В.І., на ім`я керівника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «С. Будного, 20 а» подано заяву з питання складення акту затоплення (залиття) офісного приміщення [ADDRESS] , яке відбулось (як в подальшому виявлено) 13 червня 2019 року. У відповідь на дане звернення було складено акт у якому було зазначено, що виявивши причину залиття квартири [NUMBER] , де власником є [PERSON] , комісія дійшли висновку, що причиною залиття квартири [NUMBER] є несанкціоноване втручання власника офісного приміщення [NUMBER] [PERSON] в систему водовідведення, де на місці повинна знаходитись аварійна резинова пробка було вмонтовано сантрубу з офісного приміщення, сантехнічна труба, яка виходить з офісу була повністю забита будівельними відходами, що і спричинило забиття загального водовідвідного стояка та незадовільне технічне обслуговування водопровідних труб, які знаходяться в офісному приміщенні. Відповідно до ст. 18 вказаного Закону, об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю,розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна. Позивач зазначає, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідач [PERSON] подала суду відзив на позовну заяву, у якому вказує на те, що позовні вимоги вважає безпідставними, а доводи позивача є надуманими. Зазначила, що 13 червня 2019 року у її квартирі [ADDRESS] у вечірній час, через умивальник витікала брудна вода, із каналізації. Вона негайно повідомила голову ОСББ «С.Будного 20А», який через короткий час прибув із слюсарем-сантехніком, та іншими особами, які були членами правління ОСББ. Було відключено водопостачання в цілому будинку. 14 червня 2019 року членами комісії ОСББ «С.Будного 20А» було складено акт обстеження квартири [ADDRESS] та встановлено, що причиною того, що у її квартирі витікали грязні стоки через умивальник було те, що було забито каналізаційний лежак, та каналізаційна труба, яка виходила з нежитлового приміщення [NUMBER] , що належить [PERSON] в підвальному приміщенні даного будинку. Власник нежитлового приміщеня (позивач) несанкціоновано приєднався до каналізаційної труби, а саме в отвір, який повинен бути герметично закритим, та відкривається лише для чистки каналізаційної труби зливної каналізації, що іде до каналізаційного колектора. Оскільки, аварійна ситуація, внаслідок якої відбулося затоплення нежитлового приміщення [ADDRESS] , що належить [PERSON] , сталася з його вини, через самочинне влаштування ним каналізації, вона не погоджується із вимогами про відшкодування шкоди. Представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Степана Будного, 20А» надав суду відзив на позовну заяву, у якому зазначили, що 13 червня 2019 року комісією ОСББ «С.Будного 20А» складено акт у якому констатовано, що при обстеженні було виявлено, що в квартирі [ADDRESS] вода витікає через умивальник. В подальшому, було встановлено, що причиною затоплення стало те, що була забита житлова каналізація на місці врізки водостічної труби, що виходить із офісного приміщення [NUMBER]. Надалі було виявлено, що така врізка в житлову каналізацію є несанкціонованою, під`єднана в отвір, що слугує для чистки каналізаційної труби (лежака), яка іде до каналізаційного колектора, що сприяло затоплення квартири [NUMBER] . Вважає, що позовні вимоги [PERSON] ґрунтуються на припущеннях, у задоволенні позову просять відмовити за безпідставністю та недоведеністю. 11 січня 2020 року у даній справі призначено будівельно-технічну експертизу за клопотанням представника позивача, провадження у справі зупинено. 04 грудня 2020 року провадження у даній справі відновлено. 03 березня 2021 року у даній справі проведено підготовче судове засідання за наслідками якого закрито підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду. Представник позивача - адвокат Недокус В.І. в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав повністю та просить суд їх задовольнити. Представника відповідача [PERSON] - адвокат Снітинський Б.Є. в судовому засіданні позовних вимог не визнав та проти їх задоволення заперечив. Представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Степана Будного, 20А» в судовому засіданні вважає, що позов не підлягає до задоволення. Дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази суд встановив. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №170377650 від 13.06.2019 р., [PERSON] на підставі договору дарування нежитлового приміщення, серія та номер 1326, посвідченого 13.06.2019 року приватним нотаріусом Тернопільського районного нотаріального округу Чопик І.Я., належить на праві приватної власності приміщення [ADDRESS] , загальною площею 63,4 кв.м. Як вбачається із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек. Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №176155283 від 02.08.2019 року, відповідачу [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності САС 261763 , виданого 06.02.2009 року виконкомом Тернопільської міської ради, належить на праві приватної власності трикімнатна квартира по [ADDRESS] . 13 червня 2019 року комісією ОСББ «С.Будного 20А» складено акт обстеження аварійної ситуації за повідомленням власника квартири №86 - [PERSON] . При огляді квартир було виявлено, що у квартирі [NUMBER] , власником якої є [PERSON] , витікала вода через умивальник та капала на підлогу кухні, інші кімнати були неушкоджені. При огляді та опитуванні було встановлено, що всі водяні крани перекриті, інших підтікань не виявлено. Викликавши сантехніка, спеціальними приладами обстежено водопровідну трубу, яка проходить через кухні власників квартир, та зроблено висновок про те, що сантехнічна труба закупорена на місці врізки водопровідної труби, яка виходить із офісного приміщення [NUMBER] , власником якої є [PERSON] . Обстежуючи підвальне приміщення, створеною комісією було виявлено несанкціоноване втручання власником офісного приміщення [NUMBER] [PERSON] , а саме те, що труба, яка виходить з офісного приміщення була вмонтована до загальної системи водовідвідних труб з грубим порушенням та приєднана до аварійної пробки, яка необхідна при забитті труб. Знявши вмонтовану трубу, яка виходить з офісного приміщення, розміром 1,5 метра було виявлено, що вона повністю забита будівельними відходами та зроблено висновок про те, відсутність аварійної пробки сприяло тому, що рівень води піднявся та розпочалось витікання води через умивальник власника квартири [NUMBER] . 02 липня 2019 року адвокат Недокус В.І. в інтересах [PERSON] звернувся до керівника ОСББ «Будного 20а» із письмовою заявою про складення акту, з приводу затоплення приміщення [ADDRESS] . 03 липня 2019 року, комісією в складі голови правління ОСББ «С. Будного, 20 а» [PERSON] та членів правління - власників квартир у будинку [ADDRESS] складено акт №36 у якому зазначено, що при огляді квартир, було виявлено, що в квартирі [NUMBER] власником якої є [PERSON] у кухні, через умивальник, витікала рідина із загальної каналізаційної труби. Комісія констатувала та зробила висновок про те, що джерелом затоплення квартири [NUMBER] є несанкціоноване втручання в систему водопостачання власником офісного приміщення [NUMBER] [PERSON] , яким було під`єднано трубу в загальний водопровідний стояк, на те місце, де знаходилась аварійна резинова пробка. Відтак, причиною залиття квартири [NUMBER] , де власником є [PERSON] , є несанкціоноване втручання власника офісного приміщення [NUMBER] [PERSON] в систему водовідведення, яким у місці аварійної пробки було вмонтовано сантехнічну трубу з офісного приміщення та яка була повністю забита будівельними відходами, що й спричинило забиття загального водовідвідного стояка та незадовільне технічне обслуговування водопровідних труб, які знаходяться в офісному приміщенні. Як вбачається із висновку експерта за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи №524/525/20-22 від 19.11.2020 року, на офісних приміщеннях [ADDRESS] наявні пошкодження опоряджувальних покриттів приміщень, які були затопленні водою з квартири [NUMBER] розташованої поверхом вище: приміщення персоналу з паливною площею - 20,0 кв.м.; стеля - частина плит підвісної стелі потемніли, а більша частина плит від замокання впали на підлогу (площа пошкодженої стелі S = 19,7 кв.м.; стіни - на поверхні стін плями та потемніння фарби (площа стін, які потрібно перефарбувати S = 51,10 кв.м.; приміщення відвідувачів - 18,8 кв.м.: стіни - на поверхні стін плями та потемніння фарби (площа стін, які потрібно перефарбувати S = 46,6 кв.м.; стеля - дві плити від замокання впали на підлогу, дві плити потемніли (площа пошкодженої стелі S = 1,44 кв.м.). Проведене обстеження приміщень 6 і 7 офісних приміщень [ADDRESS] та фотографії стану приміщень в момент огляду вказують на те, що пошкодження опоряджувальних покриттів даних приміщень, утворилися внаслідок залиття водою з вище розташованої квартири [ADDRESS] відбулося із затопленої квартири [NUMBER] цього ж будинку, яка була залита 13.06.2019 р. Недотримання температурно-вологого режиму офісних приміщень не могло привести до виявлених у приміщеннях 6 та 7 пошкоджень опоряджувальних покриттів. Самочинне, не професійне, влаштування каналізації з офісних приміщень без встановлення прочистки у відвідному трубопроводі могло стати однією з причин засмічення трубопроводу і затоплення квартири [NUMBER] . Для відновлення технічного стану офісних приміщень [ADDRESS] , які вони мали до залиття їх водою з квартири [NUMBER] поверхом вище, необхідно виконати наступні ремонтно-будівельні роботи: приміщення персоналу з паливною площею - 20,0 кв.м.; стеля - влаштувати нові плити «Армстронг» площею 19,7 кв.м.,; стіни - місцями зчистити пошкоджену фарбу та пофарбувати стіни водоемульсійною фарбою, площею 51,10 кв.м. Приміщення відвідувачів - 18,8 кв.м.: стіни - пофарбувати стіни водоемульсійною фарбою площею 46,6 кв.м.; стеля - влаштувати чотири нових плити «Армстронг» площею 1,44 кв.м. Вартість ремонтно-будівельних робіт, включаючи вартість будівельних матеріалів, які необхідно провести для відновлення технічного стану офісних приміщень [ADDRESS] в цінах на день дослідження, згідно розрахунку вартості ремонту, становить: 12 954,00 грн. Зазначений висновок підтвердив в судовому засіданні експерт Гуршицький І.Л. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України). Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК Українизобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтею 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Пунктом 2 Постанови ПленумуВерховного судуУкраїни від27.03.1992року №6«Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Отже, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина у заподіянні шкоди, про що зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди». За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Приписами частин 1-4 статті 12, частин 1,6 статті 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку; власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. У відповідності до ст.15 Закону, співвласники серед іншого зобов`язані: використовувати приміщення за призначенням, дотримуватися правил користування приміщеннями; забезпечувати дотримання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин; запобігати псуванню спільного майна, інформувати органи управління об єднання про пошкодження та вихід з ладу технічного обладнання; дотримуватися вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм. Суд дослідивши та оцінивши докази надані сторонами вважає, що позов [PERSON] до [PERSON] , об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « [ADDRESS] » про відшкодування шкоди, завданої внаслідок затоплення нежитлових приміщень не підлягає до задоволення. Відмовляючи у задоволенні позову суд констатує, що позивачем не доведено протиправність дій відповідачів, а також причинно-наслідкового зв`язку між шкодою та діями відповідачів. Так, із зазначених судом доказів встановлено, що причиною затоплення нежитлового приміщення відповідача було самочинне, не професійне, влаштування каналізації з належних йому офісних приміщень без встановлення прочистки у відвідному трубопроводі, що стало причиною засмічення трубопроводу та затоплення квартири [NUMBER] , яка належить [PERSON] , що в свою чергу спричинило затопленню нежитлового офісного приміщення [ADDRESS] . Зазначену обставину підтверджено наведеним висновком експерта за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи №524/525/20-22 від 19.11.2020 року, а також його поясненнями у судовому засіданні. Крім цього, зазначені обставини знайшли своє підтвердження у складеному комісією ОСББ «С.Будного 20А» акті від 13.06.2019 року, у якому встановлено, що при обстеженні підвального приміщення було виявлено несанкціоноване втручання власника офісного приміщення № 91 до загальної системи водовідвідних труб з грубим порушенням, приєднанням труби до аварійної пробки, що сприяло витіканню води у квартирі [NUMBER] внаслідок забиття її нечистотами та відсутністю аварійної пробки, а також у складеному акті комісії цього ж ОСББ акті від 03 липня 2019 року. Також, відмовляючи у задоволенні позову, суд зазначає, що позивачем не надано доказів, які б підтверджували, що діями або бездіяльністю об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «С.Будного 20А» було завдано йому шкоди у вигляді затоплення його нежитлового приміщення, а також недотримання ним обов`язків, передбачених ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», а зазначеним відповідачем на підставі наведених доказів спростовано його вину у заподіянні шкоди позивачу. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed