Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-08 00:00:00

[PERSON] (позивач) звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради (відовідач), треті особи: Перша Київська державна нотаріальна контора (третя особа 1), АТ «Альфа-Банк» (третя особа 2), в якому просила визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею - 43,00 кв.м., житловою - 26,80 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті батька - [PERSON] , що помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на майно: квартиру [ADDRESS] та борг за кредитним договором перед АТ « Альфа-Банк». Позивач є донькою [PERSON] та єдиним спадкоємцем після смерті останнього. 24.09.2020 р. позивач звернулась до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та дізналась, що спадкова справа заведена Першою Київською державною нотаріальною конторою. 15.10.2020 р. на заяву позивача про видачу свідоцтва про право на спадщину державний нотаріус Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини. Крім того, [PERSON] прийняв спадщину на Ѕ частку квартири [ADDRESS] після смерті матері [PERSON] , але не оформив спадкових прав. Позивач зазначає, що вона вступила у фактичне управління спадковим майном, несе витрати за його утримання, від спадщини вона не відмовлялась. Крім цього, правовстановлюючий документ на квартиру в неї відсутній. Вказане стало підставою для звернення до суду з позовом. Представник відповідача подав відзив на позов, при вирішенні справи покладаються на думку суду. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, за викладених у позовній заяві обставин, просила його задовольнити. Представник відповідача та третьої особи 2 в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, у відзиві та поясненні просять розглянути справу у їх відсутність. Представник третьої особи 1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні (ч. 1 ст. 211 ЦК України). Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Ухвалою суду від 10.11.2020 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано з Першої Київської державної нотаріальної контори спадкову справу №610/2020 до майна [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 06.04.2021 р. витребувано в Київському міському бюро технічної інвентаризації інформацію про власника, за яким зареєстроване право власності на квартиру [ADDRESS] . Протокольною ухвалою суду від 09.06.2021 р. закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . (а.с. 8) Позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження. (а.с.7) За даними Київського міського бюро технічної інвентаризації квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. 26.09.2020 р. позивач звернулась до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка була перенаправлена в Першу Київську державну нотаріальну контору. (а.с. 100-101) Згідно відповіді Першої Київської державної нотаріальної контори від 09.10.2020 р заява [PERSON] про прийняття спадщини оформлена неналежним чином (підпис на заяві повинен бути нотаріально засвідчений) та пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. (а.с. 104) 15.10.2020 р позивач звернулась до Першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Інформація про інших спадкоємців [PERSON] в матеріалах спадкової справи відсутня. Постановою державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. від 15.10.2020 р. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] на квартиру [ADDRESS] , з якої Ѕ частка належала померлому [PERSON] та Ѕ частка належала [PERSON] - матері спадкодавця, яка померла [INFO] , спадкоємцем якої був її син [PERSON] , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав. Згідно звіту про оцінку майна ринкова вартість квартири [ADDRESS] становить 204512,00 грн. (а.с. 22) Стаття 1216 ЦК України передбачає те, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно із ч. 1-3 ст.1268 ЦК України,спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип належного урядування . Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі Москаль проти Польщі (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції майном визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні законне сподівання на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі Стретч проти Сполученого Королівства (пункт 32). Законне сподівання на отримання активу також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має законне сподівання , якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі Копецький проти Словаччини (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям майно в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, беручи до уваги те, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає можливим визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею - 43,00 кв.м., житловою - 26,80 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті батька - [PERSON] , що помер [INFO] . Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. На підставі викладено та

Outcome: approved