Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-15 00:00:00

[PERSON], який діє в інтересах свого неповнолітнього сина [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] міської ради, третя особа: ПАТ «Кредобанк» в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив суд: визначити, що частка померлої [PERSON] в праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] становила ?, визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла 10 квітня 2010 року у м. Харкові. В обґрунтування позову зазначив, що він перебував у шлюбі зі [PERSON], від даного шлюбу у них народився син [PERSON] [INFO]. Йому та його померлій дружині на підставі договору купівлі-продажу від 28.11.2006 року належала на праві спільної сумісної власності квартира [ADDRESS]. Майно набуте подружжям під час шлюбу належить дружині та чоловіку на праві спільної сумісної власності. Як вбачається з матеріалів спадкової справи, крім заяви [PERSON], який діяв в інтересах сина, інші заяви про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини до нотаріальної контори не надходили, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Таким чином [PERSON] є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину за своєю померлою матірю. Постановою державного нотаріуса сьомої [PERSON] нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частину спадкового майна, яке належало [PERSON], причиною такої відмови стало те, що за померлою не зареєстроване спадкове майно, правовстановлюючі документи на спірну квартиру видані на імя [PERSON] та було рекомендовано звернутись до суду з позовом. Представники позивача [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, надали пояснення аналогічні викладеним у позові, просили позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] міської ради надав до суду заву про розгляд справи за його відсутності та просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права сторін. Представник третьої особи ПАТ «Кредобанк» в судове засідання не зявився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив. 02.06.2017 року представником позивача [PERSON] подано клопотання про витребування доказів, а саме: матеріалів спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] Ухвалою суду від 02.06.2017 року клопотання представника позивача задоволено, з Сьомої [PERSON] державної нотаріальної контори витребувані матеріали спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] 16.08.2017 року до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] про залучення в якості третьої особи ПАТ «Кредобанк». 17.08.2017 року до суду надійшла уточнена позовна заява [PERSON], який діє в інтересах неповнолітнього сина [PERSON] Уточнена позовна заява подана [PERSON] та надана копія довіреності, якою [PERSON] уповноважив [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] представляти його інтереси та вести його справи в перелічених в довіреності органах. 06.09.2017 року [PERSON] подав клопотання в якому просив не розглядати клопотання його представника [PERSON] про залучення третьої особи ПАТ «Кредобанк», оскільки між ним та представником були розірвані договірні відносини. 26.10.2017 року представником позивача [PERSON] подано клопотання про заміну неналежного відповідача на належного та просила замінити відповідача [PERSON] на [PERSON] міську раду. Ухвалою суду від 30.10.2017 року відповідача [PERSON] замінено на [PERSON] міську раду. В судовому засіданні 21.02.2018 року судом було поставлено на обговорення питання про залучення в якості третьої особи ПАТ «Кредобанк» та постановлено ухвалу про залучення третьої особи. Суд, вислухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно договору купівлі-продажу від 28.11.2006 року [PERSON] придбав у [PERSON] квартиру [ADDRESS]. Договір посвідчений приватним нотаріусом [PERSON] міського нотаріального округу [PERSON], реєстровий номер № 3900. Згідно витягу № 12680448 про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 28.11.2006 року зазначено, що [PERSON] є власником 1/1 квартири, № 106 в будинку № 115-А по вул. Ньютона в м. Харкові. [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 23.09.2005 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції міста Харкова, актовий запис № 422, свідоцтво серії 1-ВЛ № 021928. Після реєстрації шлюбу [PERSON] змінив прізвище на [PERSON]. [PERSON] народився 31 липня 2007 року, батьками зазначені: батько [PERSON], мати [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії 1-ВЛ № 095132 виданим Комінтернівським відділом реєстрації актів цивільного стану міського управління юстиції міста Харкова. [PERSON] померла 27 квітня 2010 року про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову [PERSON] міського управління юстиції видано свідоцтво про смерть серії 1-ВЛ № 264474. Як вбачається з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна квартира № 106 за адресою м. Харків вул. Ньютона 115-А в м. Харкові обмежена обтяженням згідно іпотечного договору № 3907 від 28.11.2006 року, іпотекодержатель ПАТ «Кредобанк», іпотекодавець [PERSON] Постановою державного нотаріуса Сьомої [PERSON] державної нотаріальної контори [PERSON] [PERSON], що діяв в інтересах малолітнього [PERSON] [INFO] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої 27.04.2010 року матері малолітнього сина [PERSON], яка на день смерті проживала та була зареєстрована в [INFO], на ? частку зазначеної квартири. Причиною відмови стало те, що за [PERSON] право власності на квартиру не зареєстровано, право власності зареєстровано за [PERSON] Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 53/2017 заведеної після смерті [PERSON] з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернувся [PERSON], який діяв в інтересах малолітнього сина [PERSON], від [PERSON] - матері померлої [PERSON] надійшла заява про відмову у прийнятті спадщини. Відомості щодо існування у померлої [PERSON] спадкового майна відсутні. Відповідно до\~ст. 60 СК України\~майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя. \~\~\~ \~Згідно ч. 1\~ст. 70 СК України\~у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. \~\~\~\~ Згідно ч. 1\~ст. 71 СК України\~майно, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до\~ст.355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. \~\~Статтею 368 ЦК України\~визначено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб'єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Рівність часток у спільній сумісній власності, якщо інше не встановлено домовленістю між співвласниками, законом або рішенням суду, передбачено нормою ч.2\~ст.370 ЦК України. Статтею 1226 ЦК України\~визначено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Статтею 71 Закону України «Про нотаріат»\~визначено умови видачі свідоцтва в разі смерті одного з подружжя та зазначено, що у разі смерті одного з подружжя свідоцтво про право власності на частку в їх спільному майні видається нотаріусом на підставі письмової заяви другого з подружжя з наступним повідомленням спадкоємців померлого, які прийняли спадщину. Таке свідоцтво може бути видано на половину спільного майна. На підставі письмової заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, за згодою другого з подружжя, що є живим, у свідоцтві про право власності може бути визначена і частка померлого у спільній власності. Тобто, вищезазначеною нормою передбачено визначення частки майна, належного померлому на праві спільної сумісної власності за умови згоди другого з подружжя, який є живим і є учасником спірних правовідносин. Відповідно до\~ст.. 396 ЦК України, в разі відсутності документів на право власності власник може вимагати визнання права власності в судовому порядку. Згідно\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). \~\~\~\~Відповідно до\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~\~\~\~Згідно\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~\~\~\~Відповідно до ч. 1\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. \~\~ Відповідно до\~ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. \~\~ Відповідно до ч. 1-2\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. \~\~\~\~Згідно ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має Відповідно вимог\~ст.. 49 Закону України «Про нотаріат»\~та п.1 глави 13\~Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, якщо, зокрема, не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Як вбачається із постанови державного нотаріуса № 244/02-31 від 27.01.2017 року на заяву позивача, який діяв в інтересах неповнолітнього сина, останньому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв'язку з тим, що право власності на квартиру зареєстровано на [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 28.11.2006 року приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] за реєстром № 3900. Згідно абзацу 3 пункту 23\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). Відповідно до п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~при розгляді цих справ, судом\~\~перевіряється\~\~наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій, зокрема відмови у видачі свідоцтва про спадщину. З постанови державного нотаріуса вбачається, що нею правомірно було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті [PERSON], оскільки оригінал правовстановлюючого документу на спірну квартиру виданий на імя [PERSON] Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Позивач звернувся до суду з вимогами визначити частку померлої дружини, однак вказана особа не є стороною процесу, в зв'язку зі смертю не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, права померлої ніяким чином не порушуються. Аналогічні роз'яснення зазначені і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», де у п.3.4 зазначено, що визначення судами частки подружжя у праві спільної сумісної власності на нерухоме майно (квартиру) за померлими суперечить вимогам\~ст. 3 ЦПК України,\~статей 27-31 ЦПК (у попередній редакції), оскільки судом вирішується питання про права осіб, які не є сторонами процесу та у зв'язку зі смертю не мають цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності. Зміст статей 3, 27-31 ЦПК України у редакції, яка була чинна на момент надання розяснень є аналогічними змісту статей 4, 43, 46-49 ЦПК України зі змінами, які набули чинності 15.12.2017 року відповідно до Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» « 2147-VІІІ від 03.10.2017 року. Враховуючи, що спірна квартира була придбана позивачем у період зареєстрованого шлюбу з [PERSON], саме ця особа мала б право оспорювати право власності позивача на квартиру та ставити питання щодо визнання цього нерухомого майна обєктом права спільної сумісної власності подружжя, але [PERSON] померла 27.04.2010 року. Відповідно до ч.2, ч.4\~ст. 25 ЦК України\~цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті. Отже, на даний час відсутні підстави вирішувати питання про права особи, яка не є стороною у справі та у звязку зі смертю не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності. За вищевказаних обставин правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Крім того [PERSON] звертаючись до суду з позовом інтересах свого неповнолітнього сина [PERSON] фактично оспорює своє право власності на спірну квартиру. Діючи в інтересах сина, [PERSON], як власник квартири, може розпорядитись спірною квартирою на користь свого сина, однак як стало відомо під час розгляду справи квартира обтяжена іпотекою у ПАТ «Кредобанк» та подання зазначеного позову [PERSON] свідчать про мету змінення істотних умов договору іпотеки, визнання його недійсним. Позивачем не доведено які його права порушені та підлягають захисту у судовому порядку. Визнання за [PERSON] права власності на ? частину квартири [ADDRESS] у порядку спадкування після смерті [PERSON] задоволенню не підлягає, оскільки є похідною з позовної вимоги про визначення частки майна померлої у задоволенні якої судом відмовлено. На підставі викладеного на

Outcome: dismissed