Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-24 00:00:00

[PERSON] та [PERSON], які діють також в інтересах неповнолітньої [PERSON] звернулись до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою [ADDRESS] шляхом перепланування у квартирі, зобов'язання відповідачів не чинити перешкод у проведенні перепланування квартири, зобов'язання КП «Житлосервіс «Оболонь» Оболонського району у м. Києві укласти з [PERSON] окремий договір найму житлового приміщення. Позовні вимоги, з урахуванням уточненої позовної заяви, обґрунтовуються тим, що позивачі зареєстровані та проживають у [ADDRESS]. Також у вказаній квартирі зареєстровані відповідачі [PERSON] - брат позивача [PERSON], його дружина - [PERSON] та їхній син [PERSON], які фактично в квартирі не проживають. Вказана квартира є державною, має загальну площу 58,7 кв.м, житлову площу 41,10 кв.м та складається з трьох кімнат, одна з яких, площею 17,6 кв.м є прохідною, та двох ізольованих кімнат площею 10,3 кв.м та 13,2 кв.м. Позивачі зазначають, що між ними та відповідачами до теперішнього часу не досягнуто згоди щодо порядку користування вказаною квартирою, постійно виникають сварки з приводу користування квартирою та сплати комунальних послуг, що створює незручності та непорозуміння між ними та відповідачами. Враховуючи викладене, позивачі просять встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] шляхом проведення перепланування у квартирі, зокрема виділити позивачам у користування кімнату площею 10,3 кв.м та частину кімнати площею 17,6 кв.м, яку можливо перегородити. Кімнату площею 13,2 кв.м та частину кімнати площею 17,6 кв.м залишити у користуванні відповідачів, залишивши при цьому місця загального користування у спільному користуванні сторін. Також просять зобов'язати відповідачів не чинити перешкод у проведенні перепланування квартири та зобов'язати КП «Житлосервіс «Оболонь» Оболонського району у м. Києві укласти з [PERSON] окремий договір найму житлового приміщення. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі. Відповідачі проти позову заперечували, вказуючи на безпідставність позовних вимог та неможливість встановлення вказаного порядку користування квартирою, оскільки вказаний порядок призведе до порушення прав відповідачів, як наймачів квартири. Представник третьої особи - Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації проти позову заперечував, посилаючись на те, що встановлення порядку користування квартирою, про який просять позивачі, є неможливим, оскільки житлова площа, що припаде на сторони при запропонованому порядку користування, не відповідає вимогам статті 63 цього Житлового Кодексу. Крім того, позивачі заявляють вимоги про перепланування квартири за відсутності на це згоди відповідачів та за відсутності дозволу на перепланування компетентного органу - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві. Представник третьої особи - Служби у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації до суду не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив. Представник третьої особи - КП «Житлосервіс «Оболонь» Оболонського району у м. Києві в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, надав заперечення, в яких зазначив, що оскільки жодного порядку користування квартирою між сторонами не встановлено, відсутні підстави для укладання з позивачем окремого договору найму. Крім того, не може бути предметом найму жиле приміщення за розміром менше від встановленого для надання одній особі. Також вказав, що для перепланування вказаної квартири необхідна згода всіх наймачів приміщення та дозвіл Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві, які відсутні у позивачів. Представник третьої особи - КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг» Оболонського району в м. Києві проти позову заперечував, зазначив, що у позивачів відсутнє право на звернення до суду з вказаним позовом, оскільки відсутні докази того, що вони є наймачами чи членами сім'ї наймача вказаної квартири. Також відсутні підстави для зміни договору найму, оскільки не може бути предметом найму жиле приміщення за розміром менше від встановленого для надання одній особі та у позивачів відсутній дозвіл на перепланування квартири. Представник третьої особи - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві в судове засідання не з'явився, надіслав суду пояснення, в яких просив розглянути справу за відсутності представника Інспекції відповідно до вимог чинного законодавства. Також вказав, що вимога про зобов'язання Інспекції надати дозвіл на перепланування квартири підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно довідки КП «Житлосервіс «Оболонь» форма 3 № 421 від 30 квітня 2014 року позивачі [PERSON], [PERSON] та [PERSON] проживають та зареєстровані в [ADDRESS]. Крім них у вказаній квартирі також зареєстровані [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Судом встановлено, що вказана квартира, яка має загальну площу 58,7 кв.м, житлову площу 41,10 кв.м, перебуває у державній власності, складається з трьох кімнат площею 13,2 кв.м, 10,3 кв.м (ізольовані), 17,6 кв.м (прохідна), що підтверджується даними довідки форми 3 та наданим суду планом квартири, затвердженим КП «Житлосервіс «Оболонь» (а.с.11). Відповідно до Ордеру №Г314884 від 13 січня 1978 року вказана квартира надавалась для вселення та проживання [PERSON] та членів його сім'ї: [PERSON] - дружина, [PERSON] - дочка, [PERSON] - син та [PERSON] - син. З пояснень сторін вбачається, що [PERSON] та [PERSON] померли, а [PERSON] - у спірній квартирі не проживає, оскільки переїхала проживати до чоловіка та знялася з реєстраційного обліку. Отже у вказаній квартирі зареєстровані та проживають син наймача - позивач з дружиною і дочкою, а також зареєстрований брат позивача (другий син наймача) з дружиною і сином, які, як вбачається з пояснень сторін, у зв'язку з неприязними стосунками з позивачами проживають у с. Горенка. Відповідно до ст.104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. Статтею 63 ЖК України встановлено, що предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Враховуючи, що житлова площа квартири становить 41,10 кв.м, частка, що припадає на кожного з зареєстрованих у квартирі осіб, становить 6,85 кв.м. Статтею 47 ЖК України визначено, що норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метра на одну особу. Разом з тим, відповідно до Постанови виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів, президії Київської міської ради профспілок від 15 липня 1985 року N 582 «Про порядок застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» встановлено, що, тими, хто потребує поліпшення житлових умов, визнаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв. м включно на кожного члена родини. Жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв. м жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв. м жилої площі. Відповідно п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї чи кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. Поділ жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Таким чином, при виділенні у користування позивачам кімнати площею 10,3 кв.м та частини кімнати площею 17,6 кв.м, а відповідачам кімнати площею 13,4 кв.м та частини кімнати площею 17,6 кв.м, на одну особу, залежно від поділу кімнати площею 17,6 кв.м, буде припадати житлова площа в розмірі близько 6,85 кв.м, що менше встановленої законодавством норми на особу. За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність підстав для встановлення вказаного порядку користування квартирою та зміни договору найму жилого приміщення. Також, вказані позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки встановлення порядку користування квартирою, згідно вимог позивачів, передбачає здійснення перепланування спірної квартири шляхом встановлення перегородки у прохідній кімнаті площею 17,6 кв.м, що не відповідає вимогам чинного законодавства з наступних підстав. Згідно ст. 100 ЖК України переобладнання і перепланування жилого будинку і жилого приміщення провадяться з метою підвищення їх благоустрою і перетворення комунальних квартир в окремі квартири на сім'ю. Переобладнання і перепланування жилого приміщення допускаються за згодою наймача, членів сім'ї, які проживають разом з ним, та наймодавця і з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів. У разі відмови наймодавця, наймача або членів його сім'ї у згоді на переобладнання чи перепланування жилого приміщення спір може бути вирішено в судовому порядку, якщо на переобладнання чи перепланування є дозвіл виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів. Відповідно до п.1.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 р. N 76, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Положеннями ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Таким чином, оскільки для перепланування спірної квартири нормами чинного законодавства встановлено необхідність отримання спеціального дозволу органів державного архітектурно-будівельного контролю, а позивачами, як вбачається з матеріалів справи, зокрема листів Оболонської РДА в м. Києві, Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві та КП «Житлосервіс «Оболонь», вказаного дозволу не отримано, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог щодо встановлення порядку користування спірною квартирою шляхом її перепланування. Оскільки позовні вимоги про встановлення порядку користування квартирою шляхом перепланування вказаної квартири задоволенню не підлягають, відсутні також підстави для задоволення позовних вимог в частині зобов'язання відповідачів не чинити перешкоди у переплануванні квартири та зобов'язання укласти окремий договір найму між КП «Житлосервіс «Оболонь» та [PERSON]

Outcome: dismissed