Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-01 00:00:00

\~ \~ \~ \~[PERSON] (позивач) звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] (відповідач), третя особа Шоста Харківська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Харківській області, в якій просить визнати за нею право власності на житлові будинки, що розташовані за адресою: Харківська область, Харківський район, с.\~Високий, вул.\~Київська, б.23, а також Харківська область, Харківський район, с.\~Високий, вул.\~Київська, б.23-а. В обґрунтування\~позову зазначає,\~що 13 грудня\~2015\~року померла\~мати позивача\~-\~[PERSON].\~Позивач,\~яка є\~єдиним спадкоємцем\~після [PERSON],\~звернулась до\~Шостої Харківської\~державної нотаріальної\~контори для\~оформлення спадщини.\~Спадкова справа\~заведена 10 червня 2016 року. Частина спадщини оформлена, проте частина її, що складається з двох домогосподарств за адресами: Харківська область, Харківській район, с.\~Високий, вул. Київська, будинок 23 та будинок 23-а, не була оформлена у встановленому порядку, у звязку з тим, що, по-перше, в будинку № 23 зареєстрований та мешкає батько [PERSON] - [PERSON], з яким спадкодавець [PERSON] з 28 липня 1987 року розірвала шлюб, і який заперечує проти прийняття спадщини одноособово донькою тому, що, за його словами, він не має іншого житла. Крім того, 27 квітня 2018 року Шоста Харківська державна нотаріальна контора надала представнику позивача відповідь, з тексту якої вбачається, що вищевказані житлові будинки (домоволодіння) придбані спадкодавцем по договорам купівлі-продажу, укладеним на Харківській універсальній біржі, однак угоди, зареєстровані на біржі, не прирівнюються до нотаріально посвідчених, а тільки не підлягають подальшому нотаріальному посвідченню. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18.09.2018 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. Після усунення недоліків позовної заяви ухвалою суду від 20.09.2018 провадження у справі відкрито, призначено підготовче судове засідання. У підготовчому судовому засіданні відповідач [PERSON] надав суду заяву про визнання в повному обсязі позовних вимог. Представники позивача [PERSON] та [PERSON] заяву відповідача підтримали та просили задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Інших заяв та клопотань від учасників справи не надходило. Заслухавши думку учасників судового засідання та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява відповідача про визнання позову підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно з частинами 3, 4 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статями 206, 207 цього Кодексу. Частинами 1, 4 статті 206 ЦПК України визначено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмові заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийняття визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини. Згідно з копією [PERSON] про народження (а.с. 45), позивач народилась 06.08.1967, є дочкою [PERSON] та [PERSON], шлюб між якими розірвано 28.07.1987, що підтверджується копією [PERSON] про розірвання шлюбу від 26.01.2000 (а.с.\~40). Згідно з копією [PERSON] про смерть від 14.12.2016, [PERSON] померла 13 грудня 2015 року (а.с. 39). 28 липня 1987 року розірвано шлюб між [PERSON] і [PERSON], прізвища після розірвання шлюбу Кіров, [PERSON] (а.с. 40). З листа Шостої Харківської державної нотаріальної контори від 25.09.2018, адресованого Харківському районному суду Харківської області, вбачається, що 10 червня 2016 року на підставі заяви [PERSON], [INFO], відкрито спадкову справу № 347/2016 щодо майна померлої 13 грудня 2015 року її матері [PERSON]; інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не надходило. На підставі Договору купівлі-продажу від 19.01.1996 [PERSON] належав на праві власності житловий будинок за адресою: Харківська область, Харківський район, сел.\~Високий, вул. Київська, 23 А, процент готовності 56 % (а.с. 5); на підставі Договору купівлі-продажу від 10.04.1996 житловий будинок за адресою: Харківська область, Харківський район, сел. Високий, вул. Київська, 23, житловою площею 42,6 кв. м, загальною площею 69 кв. м (а.с. 6). Вказані договори укладено та зареєстровано на Харківській універсальній біржі. Згідно зі ст. 15 Закону України «Про товарну біржу» угоди, зареєстровані на біржі, не підлягають нотаріальному посвідченню. Листом від 27.04.2018 Шоста Харківська державна нотаріальна контора повідомила представника позивача [PERSON] про результати розгляду заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON], зокрема, про те, що спірні житлові будинки були придбані на Харківській універсальній біржі. Укладена і зареєстрована біржею з дотриманням законодавства угода згідно зі ст. 15 Закону України «Про товарну біржу» не потребує нотаріального посвідчення. Однак угоди, зареєстровані на біржі, не прирівнюються до нотаріально посвідчених, а тільки не підлягають подальшому нотаріальному посвідченню. У звязку з наведеним, видати свідоцтво про право на спадщину за законом на вищевказані житлові будинки не є можливим. За вирішенням цього питання запропоновано звернутися до суду (а.с. 18, 19). Згідно з листом КП «Харківське районне БТІ» від 31.05.2018, до матеріалів інвентаризаційної справи надано Договір купівлі-продажу, посвідчений Харківською універсальною товарною біржею 19.01.1996, за яким [PERSON] продала недобудований житловий будинок готовністю 56 % з надвірними будівлями за адресою: смт Високий, вул.\~Київська, 23 А, а [PERSON] купила (а.с. 20, 21). Рішенням № 19 від 09 січня 1996 року Виконавчий комітет Височанської селищної ради народних депутатів Харківського району Харківської області надав дозвіл [PERSON] на продаж незакінченого будівництвом житлового будинку 56 % готовністю в смт Високий по вул. Київській, 23 А, [PERSON] (а.с. 32). Згідно з Висновком про ринкову вартість обєкта нерухомого майна від 25.05.2018, ринкова вартість житлового будинку за адресою: Харківська область, Харківський район, смт\~Високий, вул.\~Київська, 23 А, складає 444\~900 грн. (а.с. 35). Згідно з Висновком про ринкову вартість обєкта нерухомого майна від 25.05.2018, ринкова вартість житлового будинку за адресою: Харківська область, Харківський район, смт\~Високий, вул.\~Київська, 23, складає 220 200 грн. (а.с. 37). Проаналізувавши спірні правовідносини, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог у повному обсязі, виходячи з наступного. Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з частиною 2 статті 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач як донька спадкодавця [PERSON] є спадкоємцем першої черги і прийняла спадщину шляхом подання відповідної заяви до нотаріальної контори. \~ \~ \~ \~Дослідженими у ході розгляду справи письмовими доказами підтверджено, що спадкодавець [PERSON] у встановленому законом порядку набула право власності на спірні житлові будинки, уклавши зареєстровані у відповідності до Закону України «Про товарну біржу» договори купівлі-продажу та зареєструвавши їх у КП «Харківське районне БТІ». Враховуючи відмову Шостої Харківської державної нотаріальної контори у видачі позивачеві [PERSON] про право на спадщину на спірні будинки, у справі виник спір. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] є батьком позивача і колишнім чоловіком спадкодавця [PERSON], шлюб з якою розірвав 28.07.2987 року, тобто до придбання спадкодавцем [PERSON] спірних будинків (19.01.1996 та 10.04.1996 відповідно), у звязку з чим відповідно до приписів статті 1261 ЦК України не є спадкоємцем за законом після [PERSON] \~ \~ \~ \~Інших спадкоємців, які прийняли у встановленому законом порядку спадщину після смерті [PERSON], окрім позивача, у ході розгляду справи не встановлено. \~ \~ \~ \~Оскільки позивач як єдиний спадкоємець після смерті [PERSON] у встановлений законом строк прийняла спадщину шляхом подання відповідної заяви до державної нотаріальної контори, вона має право на спадкування належного спадкодавцеві на момент смерті майна, до складу якого увійшло право власності на спірні житлові будинки.

Outcome: approved