Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-25 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON], [PERSON], третя особа: ТОВ «Керуюча компанія «КомЕнерго - Новомосковськ», в якому просять стягнути з відповідачів на їх користь відшкодування матеріальної шкоди в наслідок заливу квартири [ADDRESS] у розмірі 21 934,80 грн. та моральну шкоду у розмірі 15 000,00 грн. Також, просять стягнути з відповідачів понесені витрати у вигляді: судового збору у розмірі 400,00 грн., плати за проведення судової будівельно-технічної-експертизи у розмірі 2 350,08 грн. та витрат на правову допомогу у розмірі 1 500,00 грн. В обґрунтування заявленого позову, позивачі посилаються на те, що на підставі свідоцтва про право власності від 12.11.1996 року, виданого виконавчим комітетом Новомосковської міської ради народних депутатів, квартира [ADDRESS], належить позивачам на праві приватної власності. Вищевказана квартира складається з 3-х кімнат загальною площею 66 кв.м., житловою площею 39,7 кв.м. 20 липня 2013 року трапився залив їх квартири з квартири [ADDRESS], яка належить неповнолітній [PERSON]. В даній квартирі зареєстровані [PERSON] та її мати [PERSON], [INFO]. 23 липня 2013 року головний інженер ТОВ «КК «КомЕнерго-Новомосковськ» [PERSON] затвердив Акт складений комісією в складі: інспектора по житлу [PERSON], слюсарів сантехніків СТУ [PERSON], [PERSON] та мешканця квартири [ADDRESS], [PERSON], про те, що за заявою [PERSON] від 23.07.2013 року за № 408, по [ADDRESS] проведений огляд квартири № 41 на предмет заливу квартири № 49. 05 серпня 2013 року головний інженер ТОВ «КК «КомЕнерго - Новомосковськ» [PERSON] затвердив Акт складений комісією в складі: інспектора по житлу [PERSON], слюсаря сантехніка СТУ [PERSON], та мешканця квартири [ADDRESS], [PERSON], про те, що по [ADDRESS] проведений повторний огляд квартири № 41 за заявою № 408 від 23.07.2013 року гр. [PERSON] на предмет заливу з вище розташованої квартири № 49. Вищезазначеними актами встановлено, що в результаті заливу квартири позивачів № 41 розташованої по [ADDRESS]: залита маленька спальня, ванна кімната, вбиральня, прихожа, велика спальня, лоджія. Причиною заливу став лопнувший гнучкий шланг під ванною в квартирі [ADDRESS]. Згідно розрахунків позивачів, їм спричинена матеріальна шкода, заподіяна заливом їх квартири у розмірі 14 139,00 грн., а ринкова вартість ремонтно-відновлювальних робіт по усуненню пошкоджень складає 21 934,80 грн. Відповідач не бажає добровільно відшкодовувати нанесену їм матеріальну шкоду внаслідок заливу квартири, у зв'язку з чим, позивачі вимушені звернутися з даним позовом до суду. Також, крім матеріальної шкоди, позивачі понесли моральні страждання у зв'язку із пошкодженням їх майна, а тому просять стягнути з відповідачів в рахунок відшкодування моральної шкоди 15 000,00 грн. В судовому засіданні позивач та представник позивачів [PERSON] позов підтримали, просили його задовольнити, надавши пояснення з приводу обставин, викладених в позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала, зазначивши, що позивачами не доведено того факту, що затоплення сталося з її вини. Крім того, вона пропонувала позивачам зробити ремонт, однак вони відмовились, зазначивши при цьому, що їм потрібні лише гроші в сумі 11 000,00 гривень. Просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала, надавши письмові заперечення (а.с.81-86), пояснивши при цьому, що акти обстеження квартири складені з порушенням порядку їх складання, адже вони складалися без присутності відповідача, а тому не можуть бути доказом спричиненої шкоди, як не можуть бути і доказом вини відповідача. Крім того, просила суд визнати і проведену експертизу неналежним доказом по справі, так як сторонами було заявлено клопотання про проведення судової товарознавчої експертизи, а проведена була судова будівельно-технічна експертиза. Просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Представники третьої особи - ТОВ «Керуюча компанія «КомЕнерго - Новомосковськ», будучи належним чином повідомленими про час і місце судового засідання, в судове засідання не з'явилися, надавши заяву, якою просили розглянути справу у свою відсутність. Крім того в судовому засіданні у якості свідка була допитана [PERSON], яка пояснила, що вона є матір'ю відповідача [PERSON] Літом 2013 року її донька відпочивала на морі. В квартирі [ADDRESS], мешкала вона. Однак, в день, коли сталося затоплення, а саме 20.07.2013 року, вона вийшла з квартири близько 4.00 години ранку. В цей же день о 6.20 годин їй зателефонувала сусідка [PERSON] із квартири № 50, яка повідомила, що топить квартиру. Вона її попросила зателефонувати слюсарю та перекрити стояк. Повернувшись додому о 16.10 годин, вона разом з позивачкою та слюсарем з КомЕнерго зайшли до її квартири. Крани були закриті, однак слюсар визначив, що прорив шлангу стався під ванною. Вони з позивачкою домовились, що зустрінуться пізніше, оскільки дане питання необхідно було узгодити з донькою. 23.07.2014 року вона отримала попередження про те, що з їх квартири відбувся залив. 05.08.2013 року вона особисто була в квартирі у [PERSON] На той момент там була мокра стеля і паркет, який вздувся в спальні. Підтоплені були дві спальні. Я запропонувала [PERSON] відремонтувати паркет, однак вона відмовилась, зазначивши, що їй потрібні гроші в сумі 11 000,00 гривень. Вона не заперечує того факту, що затоплення сталося з їх квартири, яка знаходиться на п'ятому поверсі. Сусіди з четвертого поверху не мають до них претензій, бо вони домовились мирним шляхом. Позивачі мешкають на третьому поверсі по їх стояку. Їм вони також пропонували зробити за свій рахунок ремонт в квартирі, однак останні відмовилися від цього, і наполягали на відшкодуванні суми вартості цього ремонту. Суд, вислухавши пояснення сторін, їх представників, свідка, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку. Суду надано копію свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок (домоволодіння) видане виконавчим комітетом Новомосковської міської ради народних депутатів 12.11.1996 року, відповідно до якого квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на праві приватної власності (а.с.10). Як вбачається з матеріалів справи, 23 липня 2013 року головний інженер ТОВ «КК «КомЕнерго-Новомосковськ» [PERSON] затвердив Акт складений комісією в складі: інспектора по житлу [PERSON], слюсарів сантехніків СТУ [PERSON], [PERSON] та мешканця квартири [ADDRESS], [PERSON], про те, що по [ADDRESS] проведений огляд квартири № 41 за заявою № 408 від 23.07.2013 року гр. [PERSON] на предмет заливу квартири № 49 (а.с.13-14). Крім того, 05 серпня 2013 року головний інженер ТОВ «КК «КомЕнерго-Новомосковськ» [PERSON] затвердив Акт складений комісією в складі: інспектора по житлу [PERSON], слюсаря сантехніка СТУ [PERSON], та мешканця квартири [ADDRESS], [PERSON], про те, що по [ADDRESS] проведений повторний огляд квартири № 41 за заявою № 408 від 23.07.2013 року гр. [PERSON] на предмет заливу вище розташованої квартири № 49 (а.с.15-16). Згідно вищевказаних актів від 23.07.2013 року та від 05.08.2013 року заливу квартири № 41 розташованої по [ADDRESS], причиною заливу якої став лопнувший гнучкий шланг під ванною в квартирі № 49. Ними також встановлено, що: - залита маленька спальня, в якій на стелі поклеєні шпалери покращеної якості, по стикам плит перекриття виявлені сухі рижі плями площею 6,0 кв.м., на стінах також поклеєні шпалери покращеної якості, які частково розійшлись по швам, виявлені сухі, рижі плями площею 2,0 кв.м., місцями шпалери відстали від стін разом з штукатуркою площею 3,0 кв.м., на підлозі застеленій паркет - вздувся по всій підлозі площею - 11,0 кв.м., розбухли дерев'яні двері; - залита ванна кімната, в якій розбухли дерев'яні двері, в наслідок чого не закриваються; - залита вбиральня, на стелі пінопластова плитка покращена водоімульсією, виявлені сухі, рижі плями навколо стояків ХВС площею 0,04 кв.м., на стінах кахель частково вздувся та тріснуло від вологи 2 шт. кахеля; - залита прихожа, на стелі шпалери покращеної якості, виявлені сухі, рижі плями площею 2,0 кв.м., частково вздулись, на підлозі паркет вздувся площею 3,0 кв.м.; - залита велика спальня, на стелі шпалери покращеної якості, виявлені сухі, рижі плями по стику плит перекриття площею 0,3 кв.м. та частково розійшлись по швам площею 0,20 м/п; на стінах шпалери покращеної якості, виявлені сухі, рижі плями площею 1,5 кв.м., частково відстали від стін, дерев'яні двері розбухли, в наслідок чого не закриваються, на підлозі вздувся паркет площею 1.0кв.м.; - залита лоджія, на стелі та стінах шпалери простої якості, виявлені сухі, рижі плями по всій стелі площею 3,25 кв.м., на стінах шпалери помружились і частково відстали від стін (а.с.13-14, 15-16). Дійсно, під час складання даних актів відповідач [PERSON] не була присутня, однак дана обставина не може бути підставою для визнання цих Актів неналежними доказами, оскільки відповідач та її представник не оскаржували по суті обставини, які були встановлені цими актами, а під час своїх заперечень посилались лише на порушення процедури їх складання. Для визначення розміру матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири [ADDRESS], проведено судову будівельно-технічну експертизу, за висновками якої ринкова вартість ремонтно-відновлювальних робіт по усуненню пошкоджень виниклих по причині залиття у приміщеннях квартири [ADDRESS] складає 21 934,80 грн. (враховуючи вартість робіт та матеріалів). Вартість матеріальної шкоди, виниклої по причині залиття приміщень квартири [ADDRESS], складає 18 984,97 грн. (а.с.41-45). Згідно ст. 322 УК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до вимог п.п. 3, 5 п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 45 від 24.01.2006 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний дотримуватись вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. У відповідності з ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно з ст.1192 ЦК розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілим, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до положень ст.ст. 1166, 1167 ЦК України для покладення відповідальності на заподіювача майнової та моральної шкоди, зокрема в результаті бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: а) наявність шкоди; б) протиправність дій заподіювача шкоди; в) причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою; г) вина в заподіянні шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдано не з її вини. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в шкоді, завданій позивачу. Факт того, що залиття квартири позивачів сталося з квартири відповідача підтверджено показами свідка [PERSON] і не заперечувалося сторонами в судовому засіданні, а тому даний факти судом вважається встановленим. Вина відповідачів у залитті квартири розташованої за адресою: [ADDRESS], підтверджується наданими позивачем доказами, зокрема актами обстеження від 23.07.2013 та 05.08.2013 року, складеними ТОВ «КК «КомЕнерго-Новомосковськ». Крім того, свідок [PERSON] зазначила, що в її присутності слюсарем була визначена причина затоплення, а саме - лопнувший шланг під ванною в їх квартирі. Посилання ж відповідача та її представника на той факт, що позивачами не доведено, що залиття сталося саме з вини відповідача, оцінюється судом критично, оскільки в порушення вимог ст. ст. 10, 60, ЦПК України та ч.2 ст. 1166 ЦК України, відповідачами не надано належних та допустимих доказів на спростування зазначеної обставини. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як зазначено вище, по справі проведена судова експертиза, якої визначено розмір спричиненої шкоди. Висновок даної експертизи приймається судом у якості належного та допустимого доказу, оскільки будь-яких інших доказів зі сторони відповідача, які б суперечили чи спростували висновки експертизи, суду не надано. Посилання представника відповідача на той факт, що судом була призначена товарознавча експертиза, а проведена судово-будівельна, судом також оцінюються критично, оскільки, згідно зі ст.66 ЦПК України висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, задані судом. Експертом надані відповіді на питання, поставлені судом, а тому той факт, що назва проведеної експертизи відрізняється від назви, зазначеної в ухвалі суду про її призначення, не може свідчити про те, що даний висновок експерта є неналежним доказом по справі. Враховуючи вищевикладене, оцінивши зазначені докази у їх сукупності, суд вважає, що вина відповідачів у залитті квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], встановлена, а тому позовні вимоги в частині стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню і з відповідача повинна бути стягнута вартість ремонтно-відновлювальних робіт по усуненню пошкоджень виниклих по причині залиття у приміщеннях квартири [ADDRESS], яка складає 21 934,80 грн. (враховуючи вартість робіт та матеріалів). Згідно зі ст. 1178 ЦК України, шкода, завдана малолітньою особою, відшкодовується її батьками, а тому зазначена сума повинна бути стягнута з [PERSON] Щодо стягнення з відповідачів моральної шкоди, суд зазначає наступне. Згідно з ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, дією чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Як зазначено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до ст.137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Судом встановлено, що через залиття квартири позивачів, останні понесли душевні страждання у зв'язку з пошкодження їх майна та небажанням відповідача добровільно відшкодувати шкоду, а тому суд приходить до висновків, що позов в частині стягнення моральної шкоди обґрунтований, однак підлягає частковому задоволенню, з відповідачів слід стягнути на корись позивачів в рахунок відшкодування моральної шкоди по 700,00 грн. кожному, що буде достатньою в даному випадку, відповідатиме принципу розумності та справедливості. Також підлягають стягненню з відповідачів на користь позивачів витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 2 350,08 грн. Крім того, судом встановлено, що адвокат [PERSON] надавала позивачам правову допомогу, приймаючи участь в судових засіданнях, загальна тривалість яких становить 3 години (а.с. 99-101, 106-109, 112-114), та складаючи позовну заяву, а тому на підставі ст.ст.79,88 ЦПК України, Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» від 20.12.2011 року з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на правову допомогу у розмірі 500,00 гривень. Крім того, з урахуванням вимог ст.88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивачів пропорційно 150,00 грн. суму сплаченого судового збору. На підставі вищенаведеного,

Outcome: partial