Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна. В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . З червня 2015 року в квартирі вони не проживають. На початку 2018 року позивачі за свої кошти зробили у вказаній квартирі капітальний ремонт, облаштували квартиру новою технікою та меблями, мали намір продати вказану квартиру. У березні 2018 року подружжя [PERSON] та [PERSON] виявили бажання орендувати вказану квартиру, після погодження вказаного питання з позивачами вони разом зі своїми двома малолітніми дітьми засилилися до квартири. Відповідачі проживали в квартирі до 03 лютого 2020 року. 14 лютого 2020 року вони передали ключі від квартири [PERSON] . В цей же день [PERSON] виявила, що міжкімнатні двері у квартирі пошкоджені, відбита дверна ручка, у ванній кімнаті пошкоджено кріплення душової кабіни, пошкоджено кран-змішувач на умивальнику, у туалеті пошкоджено двері, відбита керамічна плитка на порозі дверного отвору, відбита дверна ручка та пошкоджено зливний керамічний бак унітазу - кришка від баку на унітазі знята, бачок не працює, у кухні пошкоджено емаль на поверхні газової плити, плита закопчена та засмалена жиром, засмалена та забруднена жиром керамічна плитка на поверхні стін, жиром та сажею забруднена поверхня полиці у вбудованих шафах кухні, пошкоджена пральна машинка марки «Gorenje» - двері поламані, металеві кріплення розхитані та деформовані. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження №16 від 10 квітня 2020 року вартість ремонтно-будівельних робіт, разом з матеріалами, які необхідно виконати в квартирі [ADDRESS] складає: 10205,54 грн. Просять суд солідарно стягнути з [PERSON] та [PERSON] на користь позивачів у відшкодування матеріальної шкоди 10 205,54 грн., судові витрати - 840,80 грн., витрати на проведення експертного дослідження - 1643,40 грн., витрати на правову допомогу - 2500 грн. Відповідачі надали суду відзив на позовну заяву в якому заначили, що дійсно вони орендували у позивачів квартиру, однак письмовий договір не укладався. Також, коли вони засилялися в квартиру акт прийому-передачі, в якому було б перелічено все майно, яке передавалося з відображенням його стану, не складався. Докази надані позивачем є лише відображенням технічного стану квартири на момент звернення до суду та вони ні яким чином не відображають погіршення майна в результаті їх користування під час оренди квартири, що неможливо зробити у зв`язку з відсутність договору оренди та акту прийому-передачі. Також під час їх проживання у квартирі, ними було відремонтовано та замінено внутрішні частини зливного бачку унітазу в туалеті, кран та частково каналізацію в ванній кімнаті, міжкімнатні двері в зальній кімнаті. Позовні вимоги, щодо відшкодування вартості дверей та їх заміні у ванній кімнаті визнають, що неодноразово пропонували позивачам. Просять суд, позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна задовольнити частково, стягнувши вартість дверей ванної кімнати та вартість робіт пов`язаних з їх заміною. Представник позивачів [PERSON] надала суду відповідь на відзив в якому зазначила, що не погоджується з доводами відповідачів, викладеними у відзиві на позов з наступних підстав. З матеріалів ЖЕО №618 від 14.02.2020 року вбачається, що відповідачі не заперечували той факт, що у квартирі був зроблений ремонт. До позовної заяви надано фото приміщень квартири зроблені в березні 2018 року, тобто до моменту заселення відповідачів, якими підтверджується поліпшений стан квартири, без будь яких пошкоджень та забруднень. Доводи відповідачів, що надані докази є неналежними та не місять відомостей щодо предмету доказування є хибними. Вважає, що відповідачі не надали доказів, що при їх вселенні в квартирі були якісь дефекти, обладнання та двері були не в робочому, неналежному стані. Враховуючи викладене, прохає позовну заяву задовольни в повному обсязі. Позивачі [PERSON] , [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні, позивні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав зазначених в позові та пояснили суду, що гроші на ремонт квартири витрачали лише [PERSON] та її чоловік [PERSON] тому саме їм завдана шкода та вони є позивачами. Визнають, що за лютий 2020 року отримали від відповідачів 2000 грн, за користування квартирою, але ключі від квартири відповідачі повернули 14.02.2020 року та крім цього була заборгованість за комунальні платежі тому всі ці гроші позивачі витратили на цю заборгованість. В подальшому представник позивачів [PERSON] надала суду заяву проводити подальший розгляд справи за їх відсутності. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні позов визнали частково, погоджуються щодо відшкодування вартості дверей та їх заміні у ванній кімнаті та ремонт зливного бачку унітазу, в іншій частині заперечують з підстав зазначених у відзиві. Також [PERSON] пояснила, що в квартирі був лише косметичний ремонт та на момент їх вселення малися певні пошкодження. Письмові пояснення які надавала працівниками поліції вона підписала не читаючи їх. В подальшому представник позивача [PERSON] надав суду заяву в якій прохав подальший розгляд справи здійснювати за їх відсутності та прохав суд врахувати наявність заборгованості позивачів перед відповідачами за оренду в сумі 1800 грн та прохав в подальшому справу розглядати за їх відсутності. Відповідач [PERSON] . Надав суду заяву в якій зазначив, що позовні вимоги визнає частково. Погоджується відшкодувати шкоду за пошкодження двері в туалеті та зливного бачку унітазу. Просить врахувати наявність заборгованості позивачів перед відповідачами за оренду в сумі 1800 грн. Справу прохав розглядати за його відсутності. Суд, дослідивши матеріали справи, надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 17 квітня 2000 року вбачається, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . З висновку експертного будівельно-технічного дослідження від 10 квітня 2020 року вбачається, що в результаті проведених розрахунків, вартість ремонтно-будівельних робіт разом з будівельними матеріалами, які необхідно виконати в квартирі [ADDRESS] складає: 10 205 грн. 54 коп. Згідно ч. 1 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України /далі ЦПК України/ обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Сторони визнають, що у березні 2018 року подружжя [PERSON] та [PERSON] виявили бажання орендувати вищевказану квартиру, після погодження вказаного питання з позивачами вони разом зі своїми двома малолітніми дітьми засилилися до квартири. Однак письмовий договір не укладався. Також, акт прийому-передачі, в якому було б перелічено все майно, яке передавалося з відображенням його стану, не складався. Відповідачі проживали в квартирі до 03 лютого 2020 року. 14 лютого 2020 року вони передали ключі від квартири [PERSON] . Позовні вимоги відповідачі визнають частково, а саме погоджуються відшкодувати шкоду за пошкодження двері в туалеті та зливного бачку унітазу. 14.02.2020 року [PERSON] звернулась з заявою до Першотравенського ВП з заявою про пошкодження майна в квартирі. За даним фактом співробітники поліції опитали подружжя [PERSON] . З письмових пояснень [PERSON] та [PERSON] , які наявні в матеріалах справи вбачається, що під час опитування вони пояснили, що «коли виїжджали з вказаної квартири та виносили свої речі, то з необережності пошкодили міжкімнатні двері та ручки на них». Крім того [PERSON] та [PERSON] , підтвердили суду, що погоджуються відшкодувати вартість дверей та їх заміні у ванній кімнаті та ремонт зливного бачку унітазу. В іншій частині позовних вимог категорично заперечують. Вирішуючи позовні вимоги суд виходить з наступного. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, які особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Крім того, збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Для настання деліктної відповідальності за статтями 1166, 1167 ЦК України необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. Незважаючи на те, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, позивач повинен довести, що протиправні дії вчинено саме особою, до якого пред`явлено позов. У справах про відшкодування шкоди потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, при цьому обов`язок доведення відсутності вини несе відповідач. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. За своєю природою змагальність судочинства засновується на розподілі процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Розподіл процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності втілюється у площині лише прав та обов`язків сторін. Отже, принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача, а доведення заперечень щодо позовних вимог покладається на відповідача, при цьому, відповідно до положень статті 1166 ЦК України саме позивач має довести, що шкода завдана за участю відповідача, а також надати докази на підтвердження розміру такої шкоди. Зазначеного правового висновку дійшов Верховний Суд у справах № 389/31/16-ц /Постанова від 10 липня 2019 року/ та № 591/5118/14-ц /Постанова від 10 червня 2019 року/. Судом встановлено, що позовні вимоги відповідачі визнають частково, а саме погоджуються відшкодувати шкоду за пошкодження двері в туалеті та зливного бачку унітаза. Крім того з письмових пояснень відповідачів - [PERSON] та [PERSON] , які наявні в матеріалах справи вбачається, що під час опитування вони пояснили, що «коли виїжджали з вказаної квартири та виносили свої речі, то з необережності пошкодили міжкімнатні двері та ручки на них». Відповідно до ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини. Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивні вимоги підлягають частковому задоволенню в частині відшкодування шкоди заподіяної пошкодженням міжкімнатних дверей /1603,1 грн/ та зливного бачку унітазу /90,42 грн/, загалом в розмірі /1603,1 +90,42 /1693,52 грн. В іншій частині позовних вимог слід відмовити, за недоведеністю позивачами заявлених ними в іншій частині позовних вимог, а саме, що інші пошкодження відбулися з вини відповідачів та внаслідок тих обставин, на які посилаються позивачі, як на підставу своїх вимог. Прохання відповідачів врахувати наявність заборгованості позивачів перед відповідачами за оренду квартири в сумі 1800 грн, суд врахувати не може, оскільки позивачі не визнали цю обставину та пояснили, що дійсно за лютий 2020 року отримали від відповідачів 2000 грн, за користування квартирою, але ключі від квартири відповідачі повернули 14.02.2020 року та крім цього була заборгованість за комунальні платежі тому всі ці гроші позивачі витратили на цю заборгованість. Будь-яких доказів на підтвердження заборгованості позивачів перед відповідачами суду не надано. Розподіл судових витрат зі сплати судового збору в сумі 840,8 грн, на професійну правничу допомогу в сумі 2000 грн /квитанції від 01.06.2020р. та 28.08.20р./, на експертне будівельно-технічне дослідження в сумі 1634,4 слід здійснити відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, а саме покласти на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial