Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-18 00:00:00

[PERSON] у лютому 2019 року звернувся до суду із позовом до Пирятинської міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що в місті Пирятин Полтавської області за адресою: м. Пирятин Полтавської області по вул. Полтавська б. 6 кв. 80 (колишня вул. Червоноармійська б. 158 кв. 80) проживала його баба [PERSON], [INFO]. Позивач вказує, що народився 10 липня 1986 року у місті Києві. Його батьки [PERSON] та [PERSON], які перебували у зареєстрованому шлюбі з 15 червня 1985 року, проживали на той час у м. Києві та разом інколи приїздили у гості до баби в м. Пирятин. Зазначає, що у 2001 році батьки розлучилися, тому мати, [PERSON], виїхала на постійне місце проживання у місто Пирятин до баби [PERSON] Після розлучення батьків [PERSON] залишився проживати з батьком у місті Києві. [PERSON] інколи телефонувала до позивача, але до себе не запрошувала, проживала на той час з іншим чоловіком. Тому до матері [PERSON] не приїздив. В січні 2019 року на адресу позивача у м. Києві прийшов від жінки, яка назвала себе тіткою Шурою, з якого він дізнався про смерть його матері [PERSON], яка померла 30 листопада 2017 року. Остання також повідомила, що співмешканець матері теж помер і що він є спадкоємцем квартири та попросила терміново зателефонувати їй. 17.01.2019 року позивач прибув у місто Пирятин Полтавської області, де подав до Пирятинської державної нотаріальної контори заяву про відкриття спадкової справи та прийняття спадщини, проте йому було відмовлено у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач в заяві зазначає, що за таких непереборних обставин він дізнався про відкриття спадщини лише в січні 2019 року і саме тоді в нього зявилася можливість реалізувати своє право на прийняття спадщини. Просить постановити рішення про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла 30.11.2017 року. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю, просили їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Представник відповідача Пирятинської міської ради Полтавської області у судове засідання не зявився, надіслав суду лист про слухання справи без участі представника, позов [PERSON] відповідач визнав. Суд уважає, що справа може слухатись за наявними у ній матеріалами у відсутність представника відповідача, оскільки його особисті пояснення у судовому засіданні не обовязкові. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона підтримувала дружні відносини із бабою позивача [PERSON], а коли з місць позбавлення волі повернулася її дочка [PERSON], остання перешкоджала їхньому спілкуванню. [PERSON] проживала в [INFO] разом із своїм співмешканцем та матір`ю. Спочатку померла [PERSON], потім [PERSON], а невдовзі і її співмешканець. Тоді свідок звернулася до поліції, щоб розшукати сина померлої [PERSON], який зі своєю матір`ю не спілкувався. Довідавшись про його місцеперебування, вона на початку 2019 року написала йому листа, у якому повідомила про смерть [PERSON] Свідок [PERSON] у судовому засіданні повідомила, що добре знала матір позивача, з якою вони разом виросли, навчалися в одній школі. Після закінчення школи [PERSON] вийшла заміж, народила сина, а потім десь зникла. Її мати [PERSON] довго її шукала, а потім виявилося, що дочка перебуває у місцях позбавлення волі. Декілька років тому вона з`явилася в м.Пирятині і стала проживати разом із матір`ю в квартирі, потім з ними став проживати і її співмешканець. Спочатку померла баба позивача, а потім у кінці 2017 року і сама [PERSON] Свідок організувала її поховання, а невдовзі помер і співмешканець [PERSON] Після цього родичка позивача -[PERSON] розшукала його з допомогою поліції і повідомила про смерть матері та відкриття спадщини у вигляді квартири у м. Пирятині. Заслухавши пояснення позивача, його представника, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом установлено такі факти і відповідні їм правовідносини: 30 листопада 2017 року померла [PERSON] (а.с.8). Внаслідок її смерті відкрилася спадщина у виді однокімнатної квартири № 80 у житловому будинку № 6 по вул. Полтавській (до перейменування вул. Червоноармійська,158) у м. Пирятині Полтавської області. Як передбачено ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК) спадкування здійснюється за заповітом або законом. [PERSON] є рідним сином [PERSON] (а.с.7) та її спадкоємцем першої черги за законом . Інших спадкоємців, в тому числі, попередніх черг та таких, що мають право на обовязкову частку у спадщині, немає. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Будучи спадкоємцем за законом, [PERSON] звернувся до Пирятинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але в прийнятті заяви йому було відмовлено у звязку з пропуском строку, передбаченого ст.1270 ЦК України (а.с.18). Строк було пропущено у звязку з тим, що позивачу не було відомо, що його рідна мати [PERSON] померла 30.11.2017 року, оскільки вони проживали окремо, остання вела асоціальний спосіб життя і дуже рідко спілкувалася з сином. Про наявність спадкового майна та відкриття спадщини він дізнався лише після спливу визначеного законом строку для прийняття спадщини в січні 2019 року з листа родички спадкодавиці - [PERSON] (а.с.14). Згідно ст.1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина першастатті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~7\~від 30.05.2008\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає, що\~ наявні\~ у справі докази\~ вказують на\~ поважність\~ пропуску позивачем встановленого\~ строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, враховуючи, що про відкриття спадщини він дізнався лише на початку 2019 року. Крім того суд зауважує, що з дня відкриття спадщини сплинуло трохи більше одного року. Враховуючи\~ викладене,\~ у суду є підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] та визначення йому додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини строку,\~ протягом трьох місяців.

Outcome: approved