Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-14 00:00:00

[PERSON] (надалі Позивач) 12 грудня 2013 року звернулася до суду із позовом до [PERSON] (надалі Відповідач) про стягнення матеріальної та моральної шкоди, мотивуючи свої вимоги тим, що Відповідач є її сусідом, в його квартирі встановлені металеві вхідні двері, які відкриваються з його квартири в тамбур таким чином, що можуть завдати перешкоди тому, хто стоїть біля її вхідних дверей, оскільки петлі його вхідних дверей знаходяться з лівої сторони, а ручка та замки з правої сторони. Відстань між ручкою її дверей та ручкою дверей [PERSON] становить близько 30 см. Усе це завдає їй незручності, коли вона намагається потрапити до своєї квартири, або вийти зі своєї квартири, оскільки кожен раз потрібно впевнитись, що сусід не відчиняє двері своєї квартири. 28 жовтня 2013 року близько 18 години вона поверталась з магазину та побачивши біля будинку [PERSON] почала з ним розмовляти про незручності, які він створює дверима. Відповідач почав сваритись. Піднявшись до дверей своєї квартири відкрила замки дверей та почала входити до своєї квартири та відчула що [PERSON] штовхає дверима своєї квартири та своїми діями умисно порвав шкіряну куртку. Вважає, що діяв [PERSON] умисно, адже на її обурення він ніяк не прореагував. Після цієї події викликала свою доньку та зятя, того дня було викликано наряд міліції. На прохання відшкодувати вартість ремонту куртки відповідач повністю відмовив. Моральну шкоду оцінює в 1 000 грн., оскільки вона змушена була всю зиму ходити в чужій куртці, оскільки її куртка досі не відремонтована. В судовому засіданні позивач на позовних вимогах наполягає, просить суд стягнути з відповідача в повному обсязі вартість пошкодженої куртки, оскільки вона не зможе її відремонтувати, та просить суд відшкодувати їй завдану моральну шкоду. Відповідач в судове засідання з'явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи в суді, відповідач та представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечують, посилаючись на те, що відповідач не міг пошкодити шкіряну куртку своїй сусідці. Визнає, що того вечора приїздили працівники міліції, однак заперечує, що мова ішла про пошкодження шкіряної куртки. Просять суд відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки вини відповідача не встановлено. Інтереси відповідача в суді представляла адвокат [PERSON] Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та дослідивши докази у сукупності з іншими матеріалами справи, з'ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши досліджені в судовому засіданні докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. При вирішенні даного спору суд, виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, наданих сторонами. За змістом ст. 10 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. У відповідності до вимог ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. За змістом ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього кодексу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати, пов'язані з розглядом справи - це витрати на інформаційно-технічне забезпечення; витрати на правову допомогу; витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явою до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи. Конституцією України передбачено, що усі суб'єкти права власності рівні перед законом (частина четверта статті 13); кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю; право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом (частини перша, друга статті 41); правовий режим власності визначається виключно законами України (пункт 7 частини першої статті 92). Правовідносини сторін врегульовані ст.ст. 4-11,15, 16, 22, 23, 1166, 1167, 1177, 1192, 1193 ЦК України. Cтаттею 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об'єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені відповідно статтею 16 ЦК України. Відповідно до ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди та відшкодування моральної (немайнової) шкоди. За загальним правилом відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України шкода підлягає відшкодуванню в повному обсязі. При вирішенні питання про відшкодування шкоди підлягають з'ясуванню такі питання: наявність шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою та протиправним діянням заподіювача вини та вини останнього в заподіянні шкоди. Відповідно до вимог ст.ст. 1192, 1193 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Судом враховується вина потерпілого та матеріальне становище фізичної особи, яка завдала шкоди. Судом встановлено, що позивач з липня 1985 року зареєстрована та проживає за адресою [ADDRESS]. Судом також встановлено, що між сторонами 28 жовтня 2013 року близько 18 години вона поверталась з магазину та побачивши біля будинку [PERSON] між ними виникла сварка на грунті неприязних відносин щодо незручності, які він створює дверима. Піднявшись до дверей своєї квартири позивач відкрила замки дверей та почала входити до своєї квартири [PERSON] штовхнувши дверима своєї квартири, затиснув [PERSON] між дверима, чим порвав шкіряну куртку. Після цієї події викликала свою доньку та зятя, а також того дня позивач викликала наряд міліції. Суд приймає до уваги показання свідків [PERSON] - доньки позивача та її чоловіка [PERSON], які будучи допитаними в судовому засіданні підтвердили, що восени 2013 року зателефонувала позивач та повідомила про пошкодження сусідом її куртки, на запитання [PERSON] відповів, що він не бився, чому порвав куртку не знає. Судом також встановлено, що за заявами позивача від 28 жовтня 2013 року (висновок № 6834) та від 30 жовтня 2013 року (висновок № 6876) двічі працівниками міліції по повідомленню [PERSON] було проведено перевірку щодо сварки між сторонами та щодо пошкодження шкіряної куртки. За результатами перевірок кримінального правопорушення не було встановлено, матеріали перевірок направлено до архіву. За загальним правилом власнику пошкодженого майна відшкодовуються витрати, пов'язані з його відновлювальним ремонтом з урахуванням зносу. Розмір матеріальних збитків визначається у висновку експерта. Суд приймає до уваги, що за ухвалою суду було призначено та проведено судово- товарознавчу експертизу, про що свідчить висновок № 122 по визначенню суми матеріального збитку, заподіяного позивачу. Ремонт шкіряної куртки не проведений. Відповідно до висновку № 122 від 19 серпня 2014 року ринкова вартість наданої на дослідження шкіряної куртки станом на 28 жовтня 2013 року складає 3 060 грн. 00 коп., вартість відновлювального ремонту цієї шкіряної куртки можливий і складає 1 836 грн. 00 коп. Саме вказану суму суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача. Будь яких інших доказів про розмір завданої позивачу шкоди, які б спростовували зазначений висновок, суду не надано і про наявність таких доказів відповідачем не зазначено. Посилання відповідача та його представника, що тільки 30 жовтня 2013 року, тобто через декілька днів відповідач довідався, що у сусідки пошкоджена шкіряна куртка, що не виключає можливого пошкодження куртки за інших обставин та іншої дати - не спростовує висновку судово -товарознавчої експертизи. Вирішуючи позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, суд виходить із того, що вважає позивачем доведено фактичний розмір витрат на відновлювальний ремонт шкіряної куртки, оскільки, про пошкодження куртки було вказано і в поясненні позивача від 28 жовтня 2013 року Суд вважає доведеним, що саме з вини відповідача були спричинені механічні пошкодження на шкіряній куртці позивача. Дії позивача в момент коли вона відкривала свої вхідні двері суд вважає правомірними. Вирішуючи позовні вимоги про відшкодування матеріальної та моральної шкоди суд виходить із того, що вважає доведеним, що саме відповідачем спричинена матеріальна та моральна шкода позивачу. Суд дійшов висновку, що саме відповідач має частково відшкодувати позивачеві завдані збитки та відшкодувати моральну шкоду. За змістом ст.ст. 23, 1167 ЦК України моральна шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відшкодування моральної шкоди можливе лише за умови правомірних діянь позивача. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди в сумі 1 000 грн. то в цій частині цивільний позов підлягає задоволенню частково, оскільки до суду позивачем не надані докази чому, виходячи з яких критеріїв чи міркувань вона оцінює моральну шкоду саме в таких розмірах, потерпіла не вказала в чому саме полягають її моральні страждання, які вона оцінює в сумі 1 000 грн. Суд приймає до уваги, що потерпілій дійсно було завдано моральні страждання, однак до суду не надані докази, що потерпіла досі потребує додаткових заходів для організації свого життя. Враховуючи характер, обсяг і тривалість душевних, моральних та психічних страждань, що позивач зазнала при вирішенні питання про відшкодування шкоди, що завдана пошкодженням речі, ступінь вини відповідача, поведінку відповідача та поведінку позивача в тому, що сталось 28 жовтня 2013 року, матеріальне становище і відповідача і позивача, суд частково погоджується із доводами позивача та виходячи із принципів розумності, виваженості та справедливості, оцінює її моральні страждання саме в сумі 500 грн., що адекватно відображає перенесені нею моральні страждання, враховуючи, що саме дії відповідача призвели до її моральних страждань, виходячи із характеру немайнових втрат, їх тривалості та можливості відновлення. Суд не погоджується із позицією представника відповідача про те, що відсутні докази вини відповідача, та спростовує це наявними у справі заявами, адресованими позивачем до міліції. Суд приймає до уваги, що відповідачем не було доведено відсутність своєї вини у тому, що саме 28 жовтня 2013 року було пошкоджено шкіряну куртку позивачу. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача. Також підлягають стягненню з відповідача понесені позивачем витрати щодо оплати вартості експертизи в сумі 300 грн., що підтверджується квитанцією № 122 від 16 серпня 2014 року.

Outcome: partial