Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-18 00:00:00

[PERSON] та [PERSON], законним представником якої виступає [PERSON], звернулися з позовом до Трускавецького міського суду до [PERSON], [PERSON] про відшкодування матеріальних та моральних збитків завданих злочином. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 31 серпня 2014 року близько 18 год. 30 хв. [PERSON] та [PERSON], маючи корисливий мотив, спрямований на таємне викрадення чужого майна, зайшли на подвіря будинку № 27 по вул. Бориславській у м. Трускавець, яке належить на праві спільної власності [PERSON] та [PERSON], відкрито викрали металеву сітку, виготовлену із латуні довжиною 5 метрів погонних вартістю 225 грн., яка раніше виконувала функцію огорожі по периметру подвіря і була попередньо зрізана з паркану. [PERSON] є інвалідом І групи, непрацездатна, а [PERSON] є її законним представником. Ще раніше впродовж липня-серпня 2014 року невідомі особи 6 разів зрізали з паркану латунну сітку, про що позивачі щоразу зверталися до правоохоронних органів. Загалом було викрадено 180 метрів погонних латунної сітки. Проте особи, які вчинили аналогічний злочин, встановлені не були. Внаслідок викрадення майна металевої сітки довжиною метрів погонних, зрізаної з паркану, що був встановлений на межі присадибної земельної ділянки, їм була заподіяна шкода, повязана з роботою по відновлення паркана в сумі 225 грн. Злочинними діями [PERSON] та [PERSON] їм завдано немайнових втрат, спричинених моральними стражданнями, що спричинило негативні емоції, моральні і душевні страждання і хвилювання, які позначилися негативними змінами у їхньому житті: щоденними думками та спогадами про наслідки психотравмуючої події, негативними переживаннями, тривогою, емоційними та тілесними реакціями при згадуванні та ін. Наслідки перенесеної моральної травми призвели до появи негативних психосоматичних та психоемоційних змін: швидкої втомлюваності, пасивності, зниженого настрою, пригніченості, образливості, чутливості, реакції замикання, фіксованості на негативних переживаннях, насторозі. Таким чином, внаслідок суспільно-небезпечних дій [PERSON] та [PERSON], які проявилися у чиненні ними злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, їм були заподіяні психологічні (моральні) страждання, розмір відшкодування яких, враховуючи характер та обсяг фізичних, душевних, психічних страждань, характеру немайнових втрат, оцінюють у грошовому еквіваленті в розмірі 50\~000 грн., які підлягають відшкодуванню (компенсації) відповідачами у повному обсязі. Позивачі просять стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] в їхню користь завдану матеріальну шкоду в розмірі 225,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 50\~000,00 грн. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити в повному обсязі з наведених у ньому підстав. У судовому засіданні пояснив, що внаслідок вчиненого злочину погіршився його психоемоційний стан, що відобразилося і на фізичному стані організму. Зокрема, у нього піднявся артеріальний тиск та рівень цукру у крові. Позивачка [PERSON] у судове засідання не зявилася, однак її законний представник [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що [PERSON] давно страждає психічними розладами. Внаслідок протиправних дій [PERSON] та [PERSON] вона стала дуже знервованою, емоційно неврівноваженою, порушився режим сну, почастішали випадки безсоння. Такий стан [PERSON] потребує постійного лікарського нагляду на збільшення витрат на її лікування. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов визнав частково, не заперечив проти задоволення позовних вимог у частині стягнення матеріальної шкоди, у частині стягнення моральної шкоди просив позовні вимоги задовольнити частково у розмірі 1000 грн. У решті позовних вимог просив відмовити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов визнав частково, вважав, що позовну заяву слід задовольнити у частині відшкодування матеріальної шкоди, у частині стягнення моральної шкоди просив позовні вимоги задовольнити частково у розмірі 1000 грн. У решті позовних вимог просив відмовити. Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково з наступних підстав. Відповідно вироку Трускавецького міського суду від 23 вересня 2015 року [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України та встановлено, що [PERSON] за попередньою змовою групою осіб з [PERSON] М М. 31 серпня 2014 року о 18 год. 30 хв., маючи корисливий мотив спрямований на таємне викрадення чужого майна, зайшли на подвір'я будинку №27. по вул. Бориславській у м. Трускавці, яке належить [PERSON], однак були помічені останнім, після чого не реагуючи на його зауваження, усвідомлюючи значення своїх дій, продовжуючи свій, злочинний намір спрямований на заволодіння чужим майном, повторно відкрито викрали латунну сітку довжиною 5 м., яка належить [PERSON], чим заподіяли останньому матеріальну шкоду на суму 225 гривень. Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Майнова шкода завдана майну позивачів внаслідок злочину, факт скоєння якого встановлено вироком Трускавецького міського суду від 23 вересня 2015 року. Обвинувальний вирок набрав законної сили в частині визнання винними [PERSON] та [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення. У судовому засіданні повністю встановлено факт заподіяння майнової шкоди [PERSON] та [PERSON] засудженими [PERSON] та [PERSON] Тому суд приходить до висновку, що позов [PERSON] та [PERSON] в частині стягнення матеріальної шкоди підлягає до задоволення. Відповідно до ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних та фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю, а п.7 згаданої Постанови зазначено, що заподіяна моральна шкода відшкодовується тій фізичні чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. Статтею 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Суд погоджується, що внаслідок протиправних дій із боку відповідачів позивачам заподіяні також і моральні збитки, які підлягають відшкодуванню. Відповідно п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин, зокрема, враховується стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих стосунках. При цьому \~\~суд \~\~має \~\~виходити \~із\~засад \~\~розумності, \~\~виваженості \~\~та справедливості. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Суд вважає, що протиправними діями відповідачів позивачам завдано моральної шкоди, оскільки вони зазнали відчуття страждання у зв'язку з посяганням на їхню приватну власність, зазнали душевних переживань, був порушений їх звичайний спосіб життя. Позивач [PERSON] надав суду для огляду свою медичну карту амбулаторного хворого, з якої дійсно вбачається погіршення його фізіологічного стану у період після вчинення кримінального правопорушення [PERSON] та [PERSON] Вирішуючи питання про розмір грошового відшкодування моральної шкоди, суд виходить з вимог розумності і справедливості та враховує характер вчиненого злочину та ступінь його тяжкості, характер та обсяг страждань позивачів, глибину душевних страждань позивачів, особи відповідачів та інші істотні обставини справи, та приходить до висновку, що належною та справедливою компенсацією моральної шкоди буде 3000,00 грн. На думку, суду ця сума буде відповідати характеру та обсягу страждань позивачів, яких вони зазнали у зв'язку з протиправною поведінкою відповідачів, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості. \~\~\~\~\~\~Відтак позовну вимогу в частині стягнення моральної шкоди слід задовольнити частково, стягнувши з [PERSON] та [PERSON] у користь [PERSON] 1500 грн. моральної шкоди, та стягнувши [PERSON] та [PERSON] у користь [PERSON] 1500 грн. моральної шкоди. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» з відповідачів [PERSON] та [PERSON]слід стягнути в користь держави судовий збір. На підставі вищенаведеного та

Outcome: partial