Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-02 00:00:00

[PERSON] (надалі Позивач) звернувся до суду 31 жовтня 2019 року з вищевказаним позовом. В обґрунтування якого зазначає, що 21 грудня 2018р. на даху будинку, що знаходиться над належною йому квартирою, відбувся порив труби опалення, через який, з високою інтенсивністю почала протікати вода, затопивши при цьому кухню та житлову кімнату його квартири, а також квартиру, що знаходиться поверхом нижче. Винним у затопленні його квартири є Товариство з обмеженою відповідальністю «СІТІСЕРВІС-КР» (надалі Відповідач), прямим обов`язком якого є утримання в належному стані житлового будинку, в тому числі й здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання та мереж, а також його належне утримання, чого зроблено не було. Відповідач відмовився в добровільному порядку відшкодовувати спричинені збитки, в зв`язку з чим, Позивач був вимушений замовити висновок будівельно-технічного дослідження для визначення вартості ремонтно-будівельних робіт після залиття квартири та звернутися за захистом своїх прав до суду. На підставі викладеного просить суд стягнути з відповідача завдану йому матеріальну у розмірі 29303,00 грн. та моральну шкоду у розмірі 8000,00 грн. А також відшкодувати понесені витрати по оплаті судово-будівельної експертизи та судового збору. В судове засідання сторони не викликались. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання учасників провадження до суду про розгляд справи з викликом сторін до судового засідання не надходило. У відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлявся про перебування в провадженні суду даної справи на поштову адресу за місцем реєстрації, однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи з викликом сторін не подав, крім того, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] , є власником квартири, яка розташована за адресою [ADDRESS] (а.с.5). З Акту про затоплення квартири [ADDRESS] встановлено, що 21 грудня 2018 року відбулося затоплення вказаної квартири. В кімнаті на стелі, яка пофарбована поліпшеними водяними сумішами, спостерігається часткові сліди затікання, на стінах, які обклеєні шпалерами маються відшарування на стиках. В кухні на стелі та стінах, обробленими гіпсокартонними плитами та пофарбованими,сліди залиття часткові (а.с.9) Вказані обставини також підтверджуються висновком будівельно-технічного дослідження №57-19 (а.с.15-35). Також вказаним висновком визначена вартість ремонтно-будівельних робіт після залиття квартири, яка становить 29303,00 грн. (а.с.24-30). Згідно частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Результат аналізу положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи,\~яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Суд також враховує положення статті 12 ч. 3 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зокрема, Відповідачем не надано суду відзиву на позовну заяву, відповідно не намагався доводити свою непричетність до спричинення шкоди. Заподіяна відповідачем шкода, яка виникла внаслідок залиття квартири, до цього часу Позивачу не відшкодована. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Будинок [ADDRESS] перебуває на балансі відповідача ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР». Відповідно до п.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі Правила), технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів, основними завданнями яких є перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осіннього-зимовий період; встановлення технічного стану жилих будинків, що підлягають відповідно до плану капітальному або поточному ремонту; визначення обсягів та видів ремонтних робіт щодо кожного будинку (п.2.1 Правил). Згідно вимог п.5.1.9 Правил під час технічної експлуатації системи опалення необхідно регулярно проводити профілактичні огляди і поточний ремонт системи. Суд приймає до уваги\~висновок експертаза результатами проведеного\~будівельно - технічного дослідження № 57-19 від 19.09.2019 року, оскільки доказів, які б спростовували інформацію, викладену у висновку експерта, відповідач не надав. Відповідальність за заподіяну шкоду Позивачу має нести саме ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР», на балансі якого знаходиться будинок [ADDRESS] , і яке неналежно здійснювало обслуговування мереж опалення будинку. Враховуючи викладене,\~вимоги Позивача\~про відшкодування\~майнової шкоди\~є такими,\~що підлягають\~задоволенню,\~оскільки в\~даному випадку\~наявні усі\~складові,\~що дають\~підстави для\~застосування ст.\~1166\~ЦК України,\~та між\~неправомірними діями\~відповідача і\~шкодою,\~заподіяною позивачеві,\~є безпосередній\~причинно-наслідковий\~зв`язок,\~і ці\~обставини повністю\~доведені у судовому засіданні належними та допустимими доказами. Що стосується вимог Позивача про стягнення моральної шкоди, суд вважає необхідним зазначити наступне. Відповідно до частини першої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення їх прав. Частина друга вказаної статті передбачає, що моральна шкода, може полягати у фізичному\~болю та стражданнях,\~яких фізична\~особа\~зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Зокрема моральна шкода відшкодовується незалежно від вини фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. У пункті 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Встановивши, що внаслідок залиття квартири, яка сталася з вини Відповідача, [PERSON] зазнав значної емоційної напруги та стресу. Крім того, інших доказів понесення моральних страждань, які б виражалися у грошовій сумі чи в матеріальній формі, суду також не представлено. Європейський суд з прав людини неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spain, серія A, № 303-A, §§ 29-30). Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, а саме у розмір 3000,00 грн. Що стосується вимоги Позивача в частині стягнення витрат на проведення експертизи, суд вважає їх обґрунтованими виходячи з положення п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, зокрема до витрат пов`язаних з розглядом справи належать витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертиз. Позивачем сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 768,40 грн. (а.с.37)., який підлягає також стягненню з Відповідача, як витрати, понесені на сплату судового збору при зверненні до суду. Крім того, судом задоволено, частково вимоги позивача по відшкодуванню моральної шкоди. Між тим, при звернені до суду Позивачем не сплачено судовий збір за вказану вимогу. З урахуванням ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відтак, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», пропорційно до задоволених вимог, суд стягує з відповідача з\~в дохід держави судовий збір в сумі 288,15 грн.. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved