Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-21 00:00:00

[PERSON] у своїй заяві, поданій до суду його представником - адвокатом Римлянською Г.О., посилається на те, що [INFO] помер його двоюрідний брат, [PERSON] , який проживав в [ADDRESS] . Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із: житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] ; земельної ділянки, площею 1,5182 га, кадастровий номер 7324089000:06:001:0326, розташована на території Сокирянської міської ради, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Спадкодавець протягом свого життя проживав за зазначеною вище адресою тільки зі своєю матір`ю, [PERSON] , яка померла [INFO] . Заповіту він не залишив. Найближчим родичем, який залишився після смерті [PERSON] , є він, двоюрідний брат, [PERSON] , як спадкоємець п`ятої черги за законом. В передбачений ст.1270 ЦК України строк, а саме 09.03.2021 року він звернувся до приватного нотаріуса Сокирянського районного нотаріального округу Гапчука Віталія Володимировича із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] і останнім відкрита спадкова справа №16/2021, номер у спадковому реєстрі 67311319. 01.07.2021 року він звернувся до даного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак йому в цьому було відмовлено та листом за №38/02-14 нотаріус роз`яснив йому, що для отримання такого свідоцтва, як двоюрідному брату спадкодавця необхідно надати докази, які підтверджують факт родинних відносин з [PERSON] , як між двоюрідними братами. Вважав, що сукупністю долучених до заяви письмових доказів та письмовими поясненнями свідків підтверджується факт його родинних відносин із спадкодавцем. Так, їхні з покійним спадкодавцем матері були рідними сестрами та походили від одних і тих же батьків, однак в виданих органами державної реєстрації актів цивільного стану свідоцтвах по-батькові кожної із них зазначено по-різному: « [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ». Припускає, що це є різним офіційним трактуванням імені їхнього з [PERSON] діда, якого за життя всі називали « [PERSON] ». При цьому, у військовому квитку його батька по-батькові його дружини та матері заявника зазначено таким же, як і по-батькові матері спадкодавця - « [PERSON] », що підтверджує походження матерів спадкодавця та заявника від одного і того ж батька. Також, в свідоцтві про народження кожної із матерів ім`я її матері (баби заявника) зазначено також по-різному: в свідоцтві про народження його матері - « [PERSON] », а в свідоцтві про народження матері спадкодавця - « [PERSON] », що є різним трактуванням працівниками сільської ради офіційного імені бабусі - «[PERSON]», як її всі називали за життя. В селі його бабусю всі знали, як « [PERSON] ». Також, прізвище спадкодавця в свідоцтві про його народження, що видано російською мовою зазначено, як « [PERSON] », а в свідоцтві про смерть « [PERSON] ». Тобто, працівниками сільської ради, які здійснювали актові записи в 50-х,70-80-х роках ХХ сторіччя, в силу відсутності спеціальної освіти та достатніх знань щодо наслідків вчинення помилок в актових записах, повсякчасно допускалися помилки в написанні прізвищ, імен та по-батькові осіб, оскільки такі записи вчинялися на підставі особистого знайомства з тим чи іншим жителем села, а не на підставі пред`явлених паспортів. Такі ж помилки вчинені і при написанні прізвища спадкодавця, а також імен та по-батькові матерів спадкодавця та заявника, внаслідок чого ненавмисно штучно створено умови, за яких встановлювати факт родинних відносин рідних людей приходиться шляхом звернення до суду. Просив суд встановити факт родинних відносин між ним та [PERSON] , як між двоюрідними братами. Заявник [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак його представник - адвокат Римлянська Г.О. подала до суду заяву, в якій підтримала заяву з наведених в ній підстав, просила справу розглянути без її присутності та присутності заявника. Представник заінтересованої особи Сокирянської міської ради у судове засідання не з`явився, проте секретар Сокирянської міської ради Степаненко Л.І. подала до суду заяву, в якій не заперечила проти задоволення заяви [PERSON] та просила розглянути справу без участі представника міської ради. Ст.211 ч.3 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Передбачених ст.223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, у зв`язку з чим судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі досліджених письмових доказів судом встановлені наступні обставини справи. Так, із змісту копії свідоцтва про народження заявника серії [NUMBER] , виданого 03.06.1970 року Сербичанською сільською радою, яке видано на російській мові, встановлено, що [PERSON] народився [INFO] в с.Сербичани і його матір`ю є « [PERSON] ». Як вбачається із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 14.12.1977 року Сербичанською сільською радою, яке видано на російській мові, мати заявника « [PERSON] (виправлено на « [PERSON] »)» народилася [INFO] і її батьками є: батько « [PERSON] (в 2008 році органом ДРАЦС виправлено на «[PERSON]»), а матір`ю « [PERSON] ». Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 22.06.2007 року виконавчим комітетом Сербичанської сільської ради, мати заявника [PERSON] померла [INFO] в с.Сербичани. Як вбачається із копії військового квитка з обліково-послужною карткою серії [NUMBER] , виданого 07.06.1963 року, на російській мові, на ім`я покійного батька заявника [PERSON] , в якості членів його сім`ї зазначені: «жена [PERSON] , 1931 г., сын [PERSON] , 1951 г., сын [PERSON] ,1955 г.». Згідно копії свідоцтва про народження спадкодавця серії [NUMBER] , виданого 20.06.1960 року Сокирянським бюро ЗАГС на російській мові, [PERSON] народився [INFO] в с.Сербичани і його матір`ю зазначена « [PERSON] ». Як вбачається із повторного свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого 25.03.1976 року Сербичанською сільською радою Сокирянського району Чернівецької області, на російській мові, мати спадкодавця « [PERSON] » народилася [INFO] і її батьками є: батько « [PERSON] », а матір`ю « [PERSON] ». Суд вважає доведеною ту обставину, що матері заявника [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами та походили від одних і тих же батьків, однак у виданих органами державної реєстрації актів цивільного стану свідоцтвах по-батькові кожної із них зазначено по-різному: « [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] », як різна інтерпретація імені їхнього батька: « [PERSON] ». Суд враховує, що у військовому квитку батька заявника по-батькові його дружини та матері заявника зазначено таким же, як і по-батькові матері спадкодавця - « [PERSON] », що підтверджує їх походження від одного і того ж батька. Також, в свідоцтві про народження кожної із матерів ім`я її матері (баби заявника) зазначено також по-різному: в свідоцтві про народження його матері - « [PERSON] », а в свідоцтві про народження матері спадкодавця - « [PERSON] », що є різним офіційним трактуванням працівниками сільської ради імені бабусі - «[PERSON]». Згідно копії запису акта про шлюб №5, складеного 06.11.1952 року на російській мові, батьки заявника « [PERSON] » та « [PERSON] » (дошлюбне прізвище « [PERSON] ») « [PERSON] » по батькові на підставі висновку відділу РАЦС Сокирянського РУЮ від 22.06.2007 року змінено на « [PERSON] ». Крім того, прізвище спадкодавця в свідоцтві про його народження, що видано на російській мові, зазначено, як « [PERSON] », а в свідоцтві про смерть « [PERSON] », що є однаковим трактуванням одного і того ж прізвища спадкодавця, однак з допущеною опискою. Крім вищезазначених доказів, факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , як між двоюрідними братами, підтверджується долученими до заяви письмовими поясненнями свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Таким чином, наведеними вище доказами в їх сукупності, підтверджується, що спадкодавець [PERSON] , який народився [INFO] в с.Сербичани Сокирянського району Чернівецької області та помер там же [INFO] , є двоюрідним братом заявника [PERSON] . Оцінивши зазначені вище докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність факту родинних відносин між спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] та заявником [PERSON] , як двоюрідними братами. Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, тощо. Як встановлено судом, підтвердження факту родинних відносин між [PERSON] та заявником необхідне йому для оформлення своїх спадкових прав, здійснити які на даний час він позбавлений можливості внаслідок зазначених вище розбіжностей в документах. За таких обставин, суд вважає, що вимоги заявника [PERSON] підлягають задоволенню.

Outcome: approved