Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-12 00:00:00

Адвокат Боровський В.А. в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом до Територіальної громади м. Олександрії в особі Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визнання права власності на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позов мотивований тим, що [INFO] померла двоюрідна сестра позивача по материнській лінії [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Вказаний будинок належав [PERSON] на праві приватної власності згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.10.2007 року. [PERSON] в шлюбі ніколи не перебувала, дітей не мала, інших спадкоємців за законом, які б прийняли спадщину чи претендували на неї, крім позивача, немає. У встановлений законом строк позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Постановою нотаріуса позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через не підтвердження факту родинних відносин між позивачем та спадкодавцем [PERSON] . Так, в свідоцтві про народження матері позивача [PERSON] зазначена дата народження [INFO] , а в свідоцтві про її одруження - [INFO] . Крім того, в свідоцтві про народження рідного дядька позивача, брата його матері, батька [PERSON] - [PERSON] прізвище його матері, баби позивача вказано як [PERSON] замість правильного [PERSON] . Через різний переклад з російської на українську мову та навпаки неоднаково зазначено по батькові [PERSON] у матері позивача та [PERSON] - у його дядька. Враховуючи відмову нотаріуса в оформленні спадкових прав на майно та неможливість вирішити це питання іншим чином, позивач просить визнати за ним право власності на житловий будинок [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, представник позивача надав суду письмове клопотання про розгляд справи без його участі та участі позивача, позовні вимоги просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Представник відповідача Олександрійської міської ради Кіровоградської області в судове засідання не з`явилася, надала суду письмове клопотання про розгляд справи без її участі. Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наявних у ній доказів, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог. З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з житлового будинку з господарсько-побутовими приміщеннями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , що належали спадкодавцю згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 16 жовтня 2007 року. Згідно довідки квартального комітету № 46 від 08 травня 2021 року № 22 [PERSON] , яка померла [INFO] , до своєї смерті постійно проживала та була зареєстрована з 09 травня 1968 року за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] проживала та була зареєстрована в будинку одна. В передбачений законом строк позивач звернувся до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на майно [PERSON] , однак постановою державного нотаріуса від 24 березня 2021 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно [PERSON] . Постанова мотивована тим, що документи, які б підтверджували родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] , як двоюрідним братом та сестрою, [PERSON] для оформлення спадщини надані не були. Зі спадкової справи № 401-2020, заведеної після смерті [PERSON] , встановлено, що з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звертався лише позивач. На підтвердження родинних відносин між [PERSON] , яка померла [INFO] , та позивачем [PERSON] , [INFO] , останнім надано копію свідоцтва про народження серії [NUMBER] , згідно якого батьками [PERSON] , який народився [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , одружились 03 червня 1952 року. Після одруження [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народилась [INFO] , її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] на ім`я [PERSON] , [INFO] , встановлено, що батьками останньої є [PERSON] та [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . На думку суду, надані позивачем документи підтверджують факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та [PERSON] як між двоюрідним братом та сестрою, оскільки матір позивача [PERSON] та батько [PERSON] - [PERSON] були рідними сестрою та братом. Деякі розбіжності у написанні прізвища і дати народження у зазначений документах про акти цивільного стану, враховуючи узгодженість наданих судом доказів, а також те, що відповідач та інші особи факт родинних відносин не оспорює, суд вважає несуттєвими і такими, що обумовлені описками і помилками при їх складанні. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. У відповідності до ч. 1 ст. 328 Цивільного Кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Оскільки позивач просив судові витрати не розподіляти, суд вважає необхідним залишити їх по фактично понесеним.

Outcome: approved