Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-28 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися до Дергачівського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON], третя особа Черкасько-Лозівська сільська рада Дергачівського району Харківської області про розділ та виділ в натурі частки майна, що перебуває у спільній частковій власності, яке знаходиться за адресою: вул. Перемоги, буд.157, с. Черкаська Лозова, Дергачівський район, Харківська область. В обгрунтування позову позивачі посилаються на те, що [PERSON], належить на праві особистої власності 1/3 частина житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: с. Черкаська Лозова, вул. Перемоги №157, Дергачівський район Харківська область, згідно витягу з реєстру. [PERSON] належить на праві особистої власності 1/3 частина житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: с. Черкаська Лозова, вул. Перемоги №157, Дергачівський район Харківська область, відповідачу по справі [PERSON] також належить 1/3 частина житлового будинку за вищевказаною адресою. Дане майно всім їм належить на підставі рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 27 вересня 2016 року (справа №619/1171/16-ц, провадження 2/619/796/16). [PERSON]\~та \~[PERSON],\~ за\~ сумісною\~ домовленістю\~ бажають\~ розділити\~ своє\~ майно\~виходячи \~з \~їх сумісної\~долі,\~тобто:\~1/3\~частина +\~1/3\~частина =\~2/3\~частин,\~обєднавши їхта провести виділ 2/3 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: с. Черкаська Лозова, вул. Перемоги № 157, Дергачівський район Харківська область з загальної спільної часткової власності майна сторін. Враховуючи те, що розділити спірний будинок в добровільному порядку не представляється можливим по причині непорозумінь по даному питанню з відповідачем, у звязку з чим вирішили звернутися до суду для вирішення даного спору в судовому порядку. Згідно ухвали суду від 22.05.2017 провадження по справі було відновлено та справу було призначено до судового розгляду на 20 червня 2017 року на 08 годин 30 хвилин. Ухвалою суду від 18 липня 2017 року було задоволено клопотання і по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено експертам ХДНІСЕ імені заслуженого професора Бокаріуса і розгляд справи було зупинено до отримання висновків експертів. 17 жовтня 2018 року справа була повернута до суду з висновком судової будівельно-технічної експертизи №18379/19397 від 29.08.2018. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання зявилися, позовні вимоги підтримали і просили задовольнити у повному обсязі, просили зробити перерозподіл майна по варіанту №2 судової будівельно-технічної експертизи № 18379/19397 від 29.08.2018. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявилася, надала суду заяву в якій підтримує свої позовні вимоги та просить їх задовольнити, справу розглядати по суті за її відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання зявилася, не заперечувала проти розділу майна по варіанту №2 судової будівельно-технічної експертизи № 18379/19397 від 29.08.2018. Третя особа Черкасько-Лозівська сільська рада Дергачівського району Харківської області в судове засідання не зявилася, але надали суду заяву в якій просять слухати справу на розсуд суду без участі представника сільської ради. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи та з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. \~ \~ \~ \~Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Як вбачається з матеріалів справи, позивачам [PERSON] та [PERSON] належить 2/3 частини нерухомого майна, що знаходиться за адресою: с. Черкаська Лозова, вул. Перемоги № 157, Дергачівський район Харківська область, відповідачу [PERSON] належить 1/3 частина майна за вищевказаною адресою, на підставі рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 27 вересня 2016 року ( справа № 619/1171/16-ц, провадження: 2/619/796/16). [PERSON], [PERSON], за сумісною домовленістю бажають розділити їхнє майно виходячи з їх сумісної долі, тобто: 1/3 частина + 1/3 частина = 2/3 частин. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 18379/19397 від 29 серпня 2018 року, встановлено: три варіанти розподілу житлового будинку з надвірними будівлями, що розташовані за адресою: вул. Перемоги, буд. № 157, с. Черкаська Лозова Дергачівського району Харківської області у відповідності до ідеальних часток сторін по справі, а саме: 2/3 частин, які належать позивачам [PERSON]Ф.і [PERSON], що обєднали свої частки та 1/3 частина, яка належить відповідачу [PERSON]. За даними варіантами розподілу частки співвласників змінилися. Відповідно до варіанту №2 експертизи, за яким просять сторони розділити їхнє майно і який найбільше прийнятний для сторін відповідно до їх часток, так як частка позивачів [PERSON] та [PERSON] має вигляд 63/100 частин замість їх обєднаної ідеальної частки -67/100 (2/3) домоволодіння, частка відповідача [PERSON] становить 37/100 частин, замість її ідеальної частки 33/100 (1/3) домоволодіння № 157 за вказаною адресою. При цьому по кожному варіанту розподілу домоволодіння №157 по вул. Перемоги в с. Черкаська Лозова Дергачівського району Харківської області визначено грошову компенсацію, у звязку зі зміною ідеальних часток співвласників в праві власності. В даному випадку частка відповідача [PERSON] збільшилася та має вигляд 37/100 частин, замість її ідеальної частки 33/100 (1/3) частин, однак позивачі не наполягають на присудженні судом грошової компенсації у звязку зі змінами ідеальних часток. Згідно варіанту №2 позивачам [PERSON] та [PERSON] на їхні 63/100 частини домоволодіння виділяється у спільне користування: житловий будинок літ. «А-1» (приміщення 1-2, 1-3, 1-4, 1-5, 1-6), площею 31.9 кв.м (4.3+7.0+6.9+4.9+8.8) та надвірні будівлі і споруди: - літня кухня літ. «Б» ; сарай літ. «В»; сарай літ. «Д» ; погріб літ. «Е»; вбиральня літ. «Ж» ; навіс літ. «З» ; вигрібна яма літ. «К» ; огорожа «№1-4» ; колонка «№5». Відповідачу [PERSON] на 37/100 чистин домоволодіння, що розташоване за адресою: вул. Перемоги, буд. № 157, Дергачівського району Харківської області виділяється у користування: житловий будинок літ. «А-1» (приміщення 1-1, 1-7), площею 15.5 кв.м (1.8+13.7), веранда літ. «а» (приміщення - І) площею 4.0 кв.м, та надвірні будівлі і споруди: ганок літ. «аі»; баня літ. «Г»; навіс літ. «И»; огорожа «№1-4»; колонка «№5». Для здійснення даного варіанту необхідно зобовязати сторони провести наступні переобладнання: 1. Закласти дверні прорізи між приміщеннями «1-1» та «1-5» , «1-5» та «1-7», «1-1» та «1-2». 2. Добудувати веранду «а» (приміщення «І») внутрішньою площею 8.0кв.м з метою обладнання в цьому приміщенні кухні для квартири №1. При цьому, існуючий дверний проріз розширити для збільшення приміщення кухні, в даному приміщенні улаштувати дверний проріз із заповненням його дверним подвійним блоком. Стіни та перекриття існуючої веранди «а» приміщення «І») та добудови, що проектується утеплити у відповідності до будівельних норм та правил. 3. В стінах між приміщеннями «1-1» і «1-7» та «1-3» і «1-2» улаштувати дверні прорізи із заповненням їх дверними блоками. 4. Віконний проріз приміщення «1-6» розширити, частину його переобладнати з метою улаштування вхідного дверного прорізу, улаштувати його та заповнити подвійним утепленим дверним блоком. До цього приміщення улаштувати ганок вхідної групи. 5. Приміщення «1-6» переобладнати під кухню для квартири №2. 6. В приміщенні «1-8», що проектується, улаштувати кухню для квартири №1. 7. Квартири №№1, 2 житлового будинку обладнати самостійними системами електропостачання, газопостачання, опалення. 8. Для квартири №1 на території домоволодіння побудувати вбиральню у відповідності до санітарних вимог. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» [5.12], до положень Закону України «Про архітектурну діяльність», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (ст34), Закону України №1817-19 від 10.06.2017 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» виконувати переобладнання можливо після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва. Станом на сьогоднішній день це є заміною дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів (що передбачений ст. 152 ЖК України). Переобладнання проводити за проектною документацією, розробленою організацією, яка має ліцензію на проведення такого виду робіт. Границя приміщення даху проходить у відповідності до границі розподілу житлового будинку. У справі № 6-12цс13, а саме в постанові від 03 квітня 2013 року, Верховний Суд України дійшов наступних висновків щодо виділу частки із майна, що є у спільній частковій власності. Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст.183,358,364,379,380,382ЦК\~України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. \~ \~ \~ \~ Поняття спільної часткової власності викладено в ч.1 ст.356 ЦК України, як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі. Відповідно до ст.358\~ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Відповідно до ч. 1 ст.\~364\~Цивільного кодексу\~України кожен учасник права спільної часткової власності має суб'єктивне цивільне право на виділ своєї частки. Юридичне значення виділу полягає в тому, що учасник отримує в натурі певне майно, яке відповідає його частці, а у разі неможливості - компенсацію за нього, у власність. При цьому право спільної власності щодо суб'єкта, який виділив свою частку в натурі, припиняється. Якщо після виділу суб'єктів-співвласників залишилося хоча б двоє, право спільної часткової власності продовжує існувати - з перерозподіленими частками та, як правило, з видозміненим складом майна, яке перебуває у спільній частковій власності. За ст.\~367\~ЦК України майно, що є у спільній частковій власності може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Таким чином,\~аналізуючи вищевказане,\~беручи до\~уваги надані\~суду докази,\~ суд\~приходить до\~висновку про\~ задоволення\~позовних вимог\~в повному\~обсязі.\~ Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу. \~ \~ \~ \~На підставі ст. 361,364,367 ЦК України,

Outcome: approved