Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-26 00:00:00

[PERSON] звернулася з позовом до [PERSON], третя особа: Царичанська селищна рада Дніпропетровської області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог вказала, що рішенням Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06.02.2018 року було визначено їй додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини, яка складається з 1/2 частини житлового будинку, розташованого за адресою: смт.Царичанка вул.Канавна, 1 г Царичанського району Дніпропетровської області, після смерті [PERSON] \~ \~ \~ \~Інша 1/2 частина вказаного житлового будинку належала її рідному брату - [PERSON], який помер 07.07.2017 року. Після смерті [PERSON] спадкоємцем є його син та її племінник - [PERSON] \~ \~ \~ \~22 грудня 2017 року [PERSON] відмовився від спадщини на її користь, що підтверджується нотаріально завіреною заявою. \~ \~ \~ \~З метою оформлення прав на спадкове майно, вона оформила довіреність на [PERSON] \~ \~ \~ \~[PERSON] в її інтересах звернулась до приватного нотаріуса Царичанського районного нотаріального округу Дніпропетровської області [PERSON] для оформлення спадкових прав після померлих [PERSON] та [PERSON], проте 25.04.2018 року отримала відмову щодо оформлення на частину спадщини після смерті [PERSON], у зв'язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Вважає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, а саме: через значну віддаленність спадкового майна від місця її проживання. Також, вважала, що оскільки її племінник відмовився на її користь від своєї частки в спадковому майні, то їй не потрібно було звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті брата. Оскільки свідоцтво про право на спадщину за законом вона не має можливості отримати, а тому була вимушена звернутися до суду. Враховуючи вищевикладене та посилаючись на норми ст.ст.1216, 1261, 1270, 1272 ЦК України, прохає суд визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в підготовче засідання не з'явилися, надіславши до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в підготовче засідання не з'явився, надіславши до суду заяви про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи Царичанської селищної ради Дніпропетровської області в підготовче засідання не з'явився, надіславши до суду заяву про розгляд справи у відсутність їх представника. \~ \~ \~ \~Суд, перевіривши матеріали справи, вивчивши всі надані по справі докази, даючи їм оцінку у їх сукупності, враховуючи визнання позовних вимог відповідачем, вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючих підстав. \~ \~ \~ \~Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Нормами ч.4 ст.206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. \~ \~ \~ \~В даному випадку у підготовчому судовому засіданні відповідно до норм ч.1 ст.81 ЦПК України встановлено наступне. \~ \~ \~ \~Рішенням Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 06.02.2018 року позивачу [PERSON] було визначено додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини, яка складається з 1/2 частини житлового будинку, розташованого за адресою: смт.Царичанка вул.Канавна, 1 г Царичанського району Дніпропетровської області, після смерті [PERSON], яка померла 10 лютого 2016 року (а.с.8, 10-12). \~ \~ \~ \~Інша 1/2 частина вказаного житлового будинку належала рідному брату позивачу - [PERSON], який помер 07.07.2017 року (а.с.9, 15, 16). Після смерті [PERSON] спадкоємцем є його син та племінник позивача - [PERSON] \~ \~ \~ \~22 грудня 2017 року [PERSON] відмовився від спадщини на користь позивача, що підтверджується нотаріально завіреною заявою (а.с.14). \~ \~ \~ \~Представник позивача [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Царичанського районного нотаріального округу Дніпропетровської області [PERSON] для оформлення спадкових прав [PERSON] після померлих [PERSON] та [PERSON], проте 25.04.2018 року отримала відмову щодо оформлення на частину спадщини після смерті [PERSON], у зв'язку з пропущенням позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.13). \~ \~ \~ \~Позивач вважає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, а саме: через значну віддаленність спадкового майна від місця її проживання, а також, вважала, що оскільки її племінник [PERSON], відповідач в даній справі, відмовився на її користь від своєї частки в спадковому майні, то їй не потрібно було звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті брата. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст.1223, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. У зв'язку з цим судом встановлено, що позивач пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини. Поряд з цим, судом також встановлено наступне. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач не звернулася у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини за законом, з поважної причини. Відповідачем заявлені позовні вимоги визнані у повному обсязі, тобто визнані всі ті обставини, на які позивач посилається на обґрунтування заявлених позовних вимог. На підставі зазначеного, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними. Визначаючи тривалість додаткового строку суд враховує, що з аналізу положень ст.1270 та ч.3 ст.1272 ЦК, вбачається, що тримісячний строк для прийняття спадщини з дня набрання рішенням суду законної сили з урахуванням особливих умов реалізації цього права є необхідним та достатнім з точки зору добросовісності і розумності. За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 1 статті 142 ЦПК визначено, що у разі … визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті суд … в рішенні у порядку встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з Державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Позивач [PERSON] в позовній заяві вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача судового збору, сплаченого при поданні позову, чи про повернення позивачу з Державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, не заявляла, тому судовий збір слід залишити за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved