Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-05 00:00:00

[PERSON] (надалі - позивач) в серпні 2017 року звернулася до суду з позовом, в обгрунтування якого зазначила, що 27 серпня 2016 року помер її батько [PERSON], та після його смерті відкрилася спадщина. Позивач є єдиною спадкоємцем першої черги після смерті батька, однак, пропустила строк для прийняття спадщини у звязку з тим, що вона необізнана щодо необхідності додатково звертатися із заявою про прийняття спадщини за останнім місцем проживання батька, вважаючи, що її заяви від 28.09.2016 року було достатньо. Просить суд визначити її додатковий строк для прийняття спадщини - 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили. Позивач та її представник у судове засідання не зявилися, представник позивача подав суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі. Представник Житомирської міської ради в судове засідання не з'явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним позов задовольнити з таких підстав. Позивач [PERSON] є донькою [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-ЖА №363552, виданого 19 травня 1983 року (а.с. 11). 27 серпня 2016 року помер батько позивача [PERSON], що стверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП № 295812, що видане 29 серпня 2016 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області (а.с.10). Як вбачається з листа-роз'яснення приватного нотаріуса Житомирського нотаріального округу [PERSON] від 21.08.2017 року, спадкова справа щодо майна померлого [PERSON] не заводилась та зазначено, що позивач пропустила, передбачений чинним законодавством строк для прийняття спадщини (а.с.14). Відповідно до ч. 1 ст.\~1269, ч. 1 ст.\~1270,\~1272 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але під час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу відповідну заяву про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані \~докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved