Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-25 00:00:00

[PERSON] звернулася з позовом до [PERSON] третя особа: [PERSON] про виселення. Позивач зазначала, що вона та [PERSON] , є власниками житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В цьому будинку зареєстрований та проживає її колишній чоловік, [PERSON] . Відповідач постійно вживає алкогольні напої, часто влаштовує сварки та навіть бійки, принижує її перед сусідами та родичами. Позивачу неодноразово доводилось звертатись до Броварського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області із відповідними заявами, що підтверджується відповідями від 04.04.2017 року № Г-284, 17.05.2017 року № Г-487 та висновками за результатами цих звернень від 31.03.2017 року та 06.05.2017 року. В утриманні будинку, його ремонті, оплаті послуг за електроенергію та газ, відповідач участі не приймає. Таким чином, відповідач порушує правила нормального співжиття, робить неможливим для проживання з ним одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними. Посилаючись на викладене, позивач просила суд виселити [PERSON] , з приватного житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, надала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала, просили про задоволення позову в повному обсязі. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. В судовому засіданні третя особа позивач [PERSON] не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином. Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, позивач [PERSON] є власником ѕ житлового приміщення, житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . В цьому будинку зареєстрований та проживає її колишній чоловік, [PERSON] . Відповідач постійно вживає алкогольні напої, часто влаштовує сварки та навіть бійки, принижує її перед сусідами та родичами. Позивачу неодноразово доводилось звертатись до Броварського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області із відповідними заявами (а.с. 4-6), що підтверджується відповідями від 04.04.2017 року № Г-284, 17.05.2017 року № Г-487 та висновками за результатами цих звернень від 31.03.2017 року та 06.05.2017 року (а.с. 7-10). У ст. 150 ЖК України встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Частиною першою статті 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК України, до членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство. Згідно із ч. 4 ст. 9 ЖК УРСР ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Підстави виселення членів сім`ї (колишніх членів сім`ї) власника будинку передбачені ст. 156, ч. 1 ст. 116 ЖК Української PCP. Так, виселення відповідно до ч. 1 ст. 116 ЖК Української PCP може маги місце, якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом із ним, систематично руйнують або псують жиле приміщення, або використовують його не за призначення, або систематичним порушенням правил співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, заходи запобігання і громадського вплив виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення. Викладене вище та додані до позовної заяви звернення до органів поліції підтверджують факт руйнування відповідачем жилого приміщення, порушення ним правил співжиття. За таких обставин суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Крім того, враховуючи, що позивач є інвалідом ІІ групи з дитинства, звільнена від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду та

Outcome: approved