Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-11 00:00:00

[PERSON] звернулася у суд з позовом до Ужгородської міської ради про визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що [INFO] помер [PERSON] , який 17.10.2017 року залишив заповіт. Після його смерті відкрилась спадщина на належне померлому на праві приватної власності нерухоме майно, зокрема частину двохкімнатної квартири загальною площею 53.9 кв. м., житловою площею 28.9.кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належала [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності. На підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 24.09.2008 року, видане виконавчим комітетом Ужгородської міської ради. Згідно заповіту [PERSON] єдиним спадкоємцем є [PERSON] . У травні 2018 року [PERSON] у встановленому законом порядку звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського міського територіального округу Куровської Н.Ю. із відповідною заявою про прийняття спадщини, однак постановою від 11.05.2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що невиділена частка спадкодавця у спільному майні. Позивач зазначає, що має право успадкувати та оформити нерухоме майно, що належало за життя [PERSON] . Також зазначає, що інші співвласники квартири [PERSON] та [PERSON] перебувають на лікуванні у Вільшанській психіатричні лікарні. З огляду на те, що інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] не має, а спірна квартира знаходиться на території м. Ужгороді, належним відповідачем по даній справі є Ужгородська міська рада. На підставі викладеного позивач просить суд визначити частки померлого [PERSON] , 07.12 . 2017 року у справі спільною сумісною власності на квартиру загальною площею 53.9 кв. м., житловою площею 28.9.кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] становила 1/3 її частини. Ухвалою судді Ужгородський місьрайонний суд Закарпатської області від 26.03.2019 року відкрито провадження у даній справі. Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, однак подали до суду заяву про розгляд позовної заяви без їх участі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подавав. Подав до суду заяву про розгляд позову у його відсутності, проти позову не заперечив. Вивчивши зміст позову та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] ( свідоцтво про смерть Серії [NUMBER] ). Після його смерті відкрилась спадщина на належне померлому на праві приватної власності нерухоме майно, зокрема частину двохкімнатної квартири загальною площею 53.9 кв. м., житловою площею 28.9.кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належала [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно № 388 від 24.09.2008 року, виданого виконавчим комітетом Ужгородської міської ради. За час життя 17.10. 2017 року [PERSON] залишив заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського територіального округу Куровської Н.Ю., зареєстрований в реєстрі за № 384, згідно якого на випадок своєї смерті заповідав все належну йому майно [PERSON] , [INFO] . Встановлено, що позивач У травні 2018 року [PERSON] у встановленому законом порядку та строк звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського міського територіального округу Куровської Н.Ю. із відповідною заявою про прийняття спадщини , однак постановою від 11.05.2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що не виділена частка спадкодавця у спільному майні. Вказана відмова нотаріуса слугувала підставою для звернення позивача до суду з даним позовом. Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України спадщина належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Статтею 1226 ЦК України визначено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Частиною 5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. З наданих суду письмових документів слідує, що частка померлого [PERSON] в праві спільної сумісної власності на двохкімнатну квартиру загальною площею 53.9 кв. м., житловою площею 28.9.кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] становила 1/3 частину. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд погоджується з доводами позивача, що спадковим майном є 1\\3 частини квартири. За таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved