Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-23 00:00:00

[PERSON] звернулася з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на відсутність взаєморозуміння та взаємоповаги, різні інтереси та погляди на шлюб та сім`ю. Як зазначає позивач, сім`я фактично розпалася, сторони не підтримують подружні відносини, спільного побуту не ведуть, проживають окремо. У подружжя від шлюбу дітей немає. Після надходження цивільної справи, суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України. 14.01.2021 р. судом отримано інформацію з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Одеській області, відповідно до ч.8 ст. 187 ЦПК України про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача. 15.01.2021р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням(викликом) сторін. 14.01.2021р. [PERSON] звернувся до Суворовського районного суду м.Одеси з позовом про розірвання шлюбу. В обґрунтування заявлених вимог вказував на те, що спільне життя не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними, різні погляди на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення домашнього господарства, неповагу один до одного, різні погляди на життя. Також зазначив, що фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені, кожен живе своїм окремим життям, дітей від шлюбу не мають, спір про поділ майна відсутній. 28.03.2021р. за клопотанням [PERSON] об`єднано в одне провадження справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу (№523/19977/20) та за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу (№523/750/21), після об`єднання справі залишено №523/19977/20, провадження №2/523/1882/21. Сторони у судове засідання не з`явилися. В матеріалах справи наявне клопотання позивача про розгляд справи за її відсутності, а також клопотання відповідача [PERSON] про розгляд справи у його відсутності, в якому він визнав вимоги [PERSON] про розірвання шлюбу та наполягав на їх задоволенні. Відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України,\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За змістом норми ч.6 ст.259 ЦПК України, складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. За нормами ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Сторони зареєстрували шлюб 27.08.2005 року у Першому відділі реєстрації актів цивільного стану Суворовського районного управління юстиції м.Одеси, актовий запис №698, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.10). Причинами розпаду\~сім`ї стали\~відсутність взаєморозуміння між ними, різні погляди на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення домашнього господарства, неповагу один до одного, різні погляди на життя,\~шлюб та сім`ю, різні інтереси, у зв`язку\~з чим як позивач, так і відповідач не бажають продовження шлюбних відносин. Згідно ст.111 Сімейного кодексу України суд вживає заходи щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Згідно з ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до положень ст. 51 Конституції України, ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на добровільній згоді жінки та чоловіка, та примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно із положеннями ст. 18 ч. 2 п. 3, ст.ст. 51, 56 ч. 3, ст.110 ч. 1 СК України, дружина і чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань, при цьому способом захисту сімейних прав та інтересів, у тому числі, є право на припинення шлюбних відносин шляхом пред`явлення до суду позову про розірвання шлюбу одним із подружжя. Враховуючи, що у сторін сім`я розпалася, позивач продовжує наполягати на розірванні шлюбу, а відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, суд прийшов до висновку, що вимоги позивача обґрунтовані і доказані, а тому шлюб слід розірвати, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін. За змістом частини другої статті 114, статті 115\~СК\~України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, повинно бути зареєстроване в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та постановлення відмітки в актовому записі про шлюб. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Заявлена вимога [PERSON] про відновлення позивачу дошлюбного прізвища « [PERSON] » задоволенню не підлягає, оскільки така вимога в порядку позовного провадження не розглядається. Про вибір прізвища в рішенні суду зазначається під час розгляду справ окремого провадження, коли звертаються за спільною заявою подружжя, відповідно до ч.3 ст.293 та ч.8 ст.294 ЦПК України. Крім того, необхідно звернути увагу, що згідно пп.22 п.3 розділу ІІІ Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом №52/5 від 18 жовтня 2000 року Міністерством юстиції України, той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен письмово заявити про це у відділі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу. Тобто, враховуючи те, що спір розглядається в порядку позовного провадження, а не в окремому провадженні, вирішення питання стосовно відновлення дошлюбного прізвища відноситься до компетенції відділу ДРАЦС.

Outcome: partial