Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-06 00:00:00

[PERSON] пред`явила до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , яким просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 27 серпня 2018 року Виконавчим комітетом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області за актовим записом № 23. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що з 27 серпня 2018 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають доньку [PERSON] , [INFO] . Протягом останнього року сімейне життя між сторонами погіршилось, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних стосунків, сімейне життя не склалось внаслідок діаметрально протилежних поглядів на шлюб та сім`ю, сторони разом не проживають, спільного господарства не ведуть, збереження шлюбу неможливе. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 19 грудня 2019 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 лютого 2020 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, після розірвання шлюбу залишити прізвище « [PERSON] », в разі неявки відповідача не заперечувала проти винесення заочного рішення. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного Управління ДМС України в Харківській області, отриманих судом відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 27 серпня 2018 року Виконавчим комітетом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області за актовим записом № 23, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 27 серпня 2018 року Виконавчим комітетом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області). Від шлюбу сторони мають малолітню дитину [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 04 жовтня 2018 року Виконавчим комітетом Височанської селищної ради Харківського району Харківської області). За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у заяві просить після розірвання шлюбу просить не змінювати її прізвище, залишити « [PERSON] ». Згідно квитанції № 29112621-1 від 28 листопада 2019 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних [PERSON] у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved