Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-12 00:00:00

[PERSON] (позивач) звернувся до суду з позовними вимогами до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (відповідач) про скасування наказу № 245 від 05.07.2016 року. У обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що працює у відповідача начальником відділу оперативного реагування, проте Наказом останнього № 245-К від 05 липня 2016 року позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за неналежний контроль за підлеглими працівниками. Підставою накладення на нього дисциплінарного стягнення стало неналежне виконання 12.06.2016 року працівниками відповідача своїх службових обов'язків при виконанні заявки за адресою [ADDRESS], що призвело до залиття гарячою водою квартири. З наказом позивач не згоден та вважає його таким, що прийнятий в порушення встановлених процедур проведення службового розслідування та його зміст не відповідає дійсним обставинам справи. Позивач надав голові комісії для службового розслідування зазначеної події відповідні пояснення. Проте комісія позивача на своє засідання не викликала та службове розслідування в повному обсязі не провела. Свою вину позивач не визнав, вину працівників відділу оперативного реагування комісією не доведено. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві. Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечувала з посилання на те, що позивач не був притягнутий до дисциплінарної відповідальності ,оскільки звільнився з займаної посади. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши всі докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги необхідно задовольнити з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно Наказу №36-К 01 червня 2015 року [PERSON] (позивач) прийнятий на посаду в.о. начальника відділу оперативного реагування КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (а.с.18). Згідно звернення № 463/П-354 від 13.06.2016, 10.06.2016 співвласник квартири [ADDRESS] - [PERSON] подала заявку до Централізованої диспетчерської служби Оболонського району м. Києва. Відповідно до пункту 1 розпорядження Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 31 січня 2015 року № 41 «Про деякі питання комунального майна територіальної громади міста Києва, що віднесено до сфери управління Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації» житловий будинок [ADDRESS] було закріплено на праві господарського відання за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (а.с.16-17). У судовому засіданні встановлено, що заявка [PERSON] стосувалася прохання перекрити гарячу воду у зв'язку з виявленим капанням води з верхнього з'єднання труби з сушником для рушників у ванній кімнаті вищевказаної квартири. Для усунення протікання води, було перекрито гарячу воду в підвалі під'їзду заявниці. Оскільки, для усунення причини течі води, необхідні були зварювальні роботи, ці роботи були перенесені на перший робочий день після виконання заявки (орієнтовно понеділок 13.06.2016). Однак, у неділю 12.06.2016 об 11.30 у будинку [ADDRESS] було відновлено гаряче водопостачання працівниками аварійної служби (відділ оперативного реагування) відповідача, хоча [PERSON] не повідомляла про завершення виконання ремонтних робіт, що призвело до затоплення гарячою водою всієї квартири заявника та чотирьох поверхів під заявником. Наказом №57 від 30.06.2016 відповідачем створено комісію для службового розслідування вищевказаного випадку (а.с.41). Статтею 139 КЗпП України встановлено, що працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст. ст. 139, 140, 142 КЗпП України та п. 24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Держкомпраці СРСР за погодженням з ВЦРПС від 20.07.1984 року, порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків. Згідно зі ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до письмових пояснень у вигляді службової записки від 30.06.2016, згідно ситуації, яка склалася 12.06.2016, позивач зазначив, що з усних слів слюсарів-сантехніків було з'ясовано про вільний доступ в підвальне приміщення, в якому також працювали інші ремонтні бригади не його служби. До того ж власник квартири [NUMBER] проводить ремонтні роботи і залишила в квартирі оголений стояк по ГВП без погодження з сусідами (а.с.21-23). Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. 05 липня 2016 року відповідачем Наказом № 245-К у зв'язку з неналежним виконанням своїх посадових обов'язків, що призвели до залиття квартир гарячою водою в житловому будинку [ADDRESS], працівникам відділу оперативного реагування була оголошена догана (а.с.6). В п. 5 вказаного наказу зазначено, що [PERSON] - в.о. начальника відділу оперативного реагування оголосити догану за неналежний контроль за підлеглими працівниками після закінчення листка непрацездатності. Тобто, суд вважає, що відповідач визначився з порушенням трудової дисципліни позивачем та видом дисциплінарного стягнення відносно нього. Як вбачається з листків непрацездатності позивач з 01 липня 2016 року по 26 серпня 2016 року перебував на лікарняному. (а.с.37-39). Відповідно до п. 31 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці і соціальних питань від 20.07.1984 № 213, наказ (розпорядження) про застосування дисциплінарного стягнення із зазначенням мотивів його застосування оголошується (повідомляється) працівнику під підпис у триденний строк. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Виходячи зі ст. 149 КЗпП України під систематичним невиконанням трудових обов'язків мається на увазі неодноразове здійснення працівником цих вчинків. Таким чином, на думку суду, для винесення догани необхідна наявність факту не першого, а повторного (тобто вдруге чи більше разів) здійснення працівником винного невиконання чи неналежного виконання обов'язків після того, як до нього уже застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення за вчинення таких дій раніше. Тобто працівник і раніше порушував трудову дисципліну, не виконував своїх посадових обов'язків, у результаті чого до нього застосовувались заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. Суду не надано доказів, що позивач ознайомлений із посадовою інструкцією начальника відділу оперативного реагування, положенням про відділ оперативного реагування, як і не надано доказів що службова перевірка від 12.06.2016 відповідачем завершена та встановлена вина позивача у неналежному виконанні службових обов'язків, що призвело до затоплення гарячою водою квартир у будинку [ADDRESS] З огляду на вищезазначене суд не вбачає обґрунтованих підстав винесення відповідачем пункту № 5 наказу № 245 від 05.07.2016 року Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», у зв'язку з чим зазначений пункт підлягає скасуванню. Щодо позовних вимог в частині скасування наказу № 245 від 05.07.2016 в цілому суд вбачає необхідним відмовити, оскільки окрім 5-го, всі інші пункти наказу не мають відношення до позивача, а відтак не можуть бути скасовані судом. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 88 ЦПК України суд приймає рішення про стягнення з відповідача в дохід держави судових витрат у розмірі 551,20 грн. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: partial