Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-28 00:00:00

[PERSON]\~пред'явила\~до суду\~позов шляхом\~подання позовної\~заяви до\~[PERSON]\~яким просить\~розірвати шлюб,\~укладений між\~нею та\~відповідачем 16\~січня 2016\~року у\~Відділі державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~по місту\~Харкову Харківського\~міського управління\~юстиції \~за актовим\~записом №15; судові витрати покласти на відповідача. В обґрунтування позовних вимог позивач посилється на те, що з 16 січня 2016 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають малолітнього сина [PERSON], [INFO]. На протязі останніх двох років сімейне життя між сторонами поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Сторони мають протилежні погляди на шлюб та сім'ю, між ними постійно виникають сварки, свідком яких стає дитина. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 04 лютого 2019 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Позивач у підготовче засідання не зявилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Відповідач у підготовче засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, в якій позовні вимоги визнав. Інших заяв та клопотань від відповідача не надійшло. Враховуючи, що в підготовче засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 16 січня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції за актовим записом №15, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «Церковна» на «Карнаухова» (свідоцтво про шлюб серії І-ВЛ №276603, видане 16 січня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції). Від шлюбу сторони мають малолітню дитину [PERSON], [INFO] ( свідоцтво про народження серії І-ВЛ №451891, видане 03 серпня 2016 року Жовтневим районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області). За змістом положень ч. 1\~ст.\~24\~СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4\~ ст. 56 СК України\~ передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадках визнання позову відповідачем. Відповідачем надана заява про визнання позову, а тому суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у своїй заяві просить після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище «Церковна». Згідно квитанції від 06 грудня 2018 року при пред'явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 704,80 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 704,80 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved