Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-04 00:00:00

Акціонерна компанія «Харківобленерго» в особі представника - начальника Північного районного відділення Харківенергозбуту Акціонерної компанії «Харківобленерго» Гончарова Олександра Анатолійовича 19.04.2018 року звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON], [PERSON] про стягнення суми нарахувань по акту про порушення ПКЕЕн, а саме просить суд стягнути солідарно з відповідачів на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» суму нарахувань по акту про порушення Правил №209278 від 16.02.2017 року за період з 16.02.2014 року по 16.02.2017 року в розмірі 23270, 18 грн. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що співвласниками трикімнатної квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], є [PERSON] та [PERSON]. Відповідачі у справі як побутові споживачі електричної енергії на своєму об'єкті (житловій квартирі) допустили порушення Правил користування електричною енергією, що полягало у використанні електромагнітного пристрою для зменшення показників приладу обліку № 067529 і спричинило матеріальну шкоду позивачу. Враховуючи відмову з боку відповідача сплатити суму нарахувань за актом у добровільному порядку або укласти графік погашення цієї суми у розстрочку позивач вважає, що його порушене право підлягає захисту шляхом стягнення з відповідачів у солідарному порядку суми нарахувань по акту за період з 16.02.2014 року по 16.02.2017 року у сумі 23270 грн. 18 коп. у примусовому порядку. Відповідачі подали до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначили, що висновок позивача про порушення відповідачами правил, що полягає в недооблікованому споживанні електричної енергії внаслідок втручання в роботу електролічильника, у результаті якого електролічильник споживача недовраховував електричну енергію на 63 %, не підтверджено жодним доказом у справі, а навпаки, згідно з матеріалами справи не вбачається факту самовільного втручання відповідачів в роботу електролічильника та вини останніх у перебуванні електричного лічильника № 067529 у непридатному для подальшої експлуатації стані.Крім того, при прийнятті енергопостачальником рішення як про можливість розгляду акту, так і про визначення суми завданих збитків були допущенні суттєві порушення. У задоволенні позову АК «Харківобленерго» просять відмовити в повному обсязі. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі статтею 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов'язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Як встановлено матеріалами справи, відповідачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] (а.с. 20-21), а також є споживачами послуг, які надає АК «Харківобленерго». За вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER]. 16.02.2017 року при перевірці дотримання Правил при споживанні електричної енергії в квартирі [ADDRESS], представниками АК «Харківвобленерго» було встановлено факт використання електромагнітного пристрою для зменшення показників електричного лічильника № 067529. Для виявлення порушення було використано штангенциркуль № 80305794, що є порушенням п. 42, п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме визначено, що споживач несе відповідальність зокрема за порушення правил користування електричною енергією та пошкодження засобу обліку. Виявлені порушення були зафіксовані в акті про порушення правил №209278 від 16.02.2017 року, в якому зафіксовані вказані порушення та накреслена графічна схема підключення однофазного засобу обліку електричної енергії на момент перевірки (а.с. 7-10). Відповідно до вказаного акту, складеного представниками Північного районого відділення енергозбуту АК «Харківобленерго» за фактом виявленого порушення всі необхідні параметри контуру живлення, зокрема й струм, що може протікати через нього, встановлено за допомогою засобів вимірювальної техніки, шо пройшли перевірку відповідно до вимог законодавства України у сфері метрології, а саме: штангенциркуль, інв. 80305794 з датою повірки 15.11.2016 року. Акт підписано трьома представниками енергопостачальника. Під час виявлення даного порушення та його фіксації, споживачу представниками енергопостачальника було наочно продемонстровано у чому конкретно полягає порушення правил та запропоновано внести зауваження до складеного акту за їх наявності. Проте особа, яка була присутня під час його складання, а саме [PERSON], підписав акт у графі «з актом порушення ознайомлений», без внесення будь-яких зауважень та отримав екземпляр акту на руки. 14.03.2017 року було проведено експертизу лічильника електроенергії № 067529, 2005 року випуску типу СО-ЕА05М1 із показаннями на момент проведення експертизи 034442 кВт/год. Про що складено відповідний акт № 51 від 14.03.2017 року. Відповідно до висновків проведеної експертиз лічильник електроенергії №067529, 2005 року випуску типу СО-ЕА05М1 визнано непридатним для подальшої експлуатації, всередині цього лічильника було виявлено радіоелемент, встановлений на платі лічильника, параметри якого відмінні від заводських. Недооблік електроенергії становить 63 відсотки. Однак пошкодження пломб, встановлених на лічильнику не виявлено (а.с. 17- 19). 12.04.2017 року відбулося засідання комісії з розгляду акту, нарахування за яким було проведено згідно з положенням «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил». За результатами засідання було складено протокол № 683 та прийняте рішення про причетність споживача до порушення та затверджено розрахунок, яким визначено, що сума нарахування по акту за період з 16.02.2014 року по 16.02.2017 року за 1096 днів склала 23270 грн. 18 коп. (а.с. 11-12). Правовідносини із постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику». Відповідно до статті 714 Цивільного кодексу України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно статті 1 Закону України «Про електроенергетику», споживачі енергії - суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. Відповідно до статті 3 Закону України «Про електроенергетику», відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням, регулюються цим законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці зокрема є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо. Серед обов'язків споживача електричної енергії, визначених пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету міністрів України 26.07.1999 року №1357, є також: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. У відповідності до пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету міністрів України 26.07.1999 року №1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення доелектромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Згідно з п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357 у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією побутовими споживачами регламентується розділом 3 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562. У відповідності до положень пункту 3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного та електричного полів, використання фазозсувного трансформатору тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів. Відповідно до п. 4.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. У зв'язку з цим, факт порушення відповідачами ПКЕЕН встановлений актом, який складений з урахуванням вимог «Правил користування електричною енергією для населення». Розрахунок завданих збитків здійснювалось відповідно до пп. 5 п. 3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Відповідно до п. 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. Згідно з пп. а) п. 3.3 Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Обчислюючи розмір споживання необлікованої електричної енергії за період з 16.02.2014 року по 16.02.2017 року, позивач здійснив розрахунок суми нарахування у розмірі 23270 грн. 18 коп. У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Отже, судом встановлено, що факт порушення з боку відповідачів ПКЕЕн, що полягало у використанні електромагнітного пристрою для зменшення показників приладу обліку і спричинило матеріальну шкоду позивачу в розмірі 23270 грн. 18 коп., підтверджений матеріалами справи. Разом з тим, твердження відповідача, на підставі яких він заперечує проти позову не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки не підтверджені належними доказами, а саме відповідачами не доведено, що в даному випадку не має місце самовільне підключення до електричних мереж поза приладу обліку. Крім того, твердження відповідачів щодо недотримання позивачем порядку встановлення факту втручання споживача в роботу приладу обліку, сприймаються судом критично з огляду на їх необґрунтованість, такі доводи ґрунтуються виключно на суб'єктивній оцінці відповідачів. За таких підстав, суд прийшов до висновку, що позов Акціонерної компанії «Харківобленерго» в особі представника - начальника Північного районного відділення Харківенергозбуту Акціонерної компанії «Харківобленерго» Гончарова Олександра Анатолійовича до [PERSON], [PERSON] про стягнення суми нарахувань по акту про порушення ПКЕЕн підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до вимог частини 2 статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved