Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

[PERSON] пред`явила до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , яким просить розірвати шлюб з відповідачем, зареєстрований 24 жовтня 1998 року у відділі реєстрації актів громадського стану виконкому Амур Нижньодніпровської районної ради міста Дніпропетровська. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що 24 жовтня 1998 року уклала шлюб з відповідачем, який вони зареєстрували у відділі реєстрації актів громадського стану виконкому Амур Нижньодніпровської районної ради міста Дніпропетровська. Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з дошлюбного « [PERSON] » на « [PERSON] ». Від шлюбу сторони мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , які фактично проживають з позивачем. Позивач зазначає, що протягом останніх двох років шлюбні відносини з відповідачем поступово погіршились на підставах різних поглядів на життя, агресивної поведінки відповідача по відношенню до позивача та дітей. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27 березня 2020 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 квітня 2020 року провадження по справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження, справа призначена до судового розгляду. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 травня 2020 року [PERSON] та [PERSON] наданий строк на примирення - два місяці. Провадження у справі зупинено до закінчення строку на примирення, визначеного судом. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 жовтня 2020 року провадження у справі відновлено. Позивач у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, проти розірвання шлюбу не заперечує. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 24 жовтня 1998 року у відділі реєстрації актів громадського стану виконкому Амур-Нижньодніпровської районної ради міста Дніпропетровська за актовим записом №723, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 24 жовтня 1998 року відділом реєстрації актів громадського стану виконкому Амур-Нижньодніпровської районної ради міста Дніпропетровська). Від вказаного шлюбу сторони мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] , (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 18 липня 2015 року виконавчим комітетом Русько-Тишківської сільської ради Харківського району Харківської області), та [PERSON] , [INFO] , (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 18 липня 2015 року виконавчим комітетом Русько-Тишківської сільської ради Харківського району Харківської області). За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємовідносини подружжя, враховуючи ту обставину, що вжиті судом заходи щодо примирення подружжя не дали позитивних результатів, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. При таких обставинах, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у своїй заяві просить після розірвання шлюбу її прізвище змінити на дошлюбне « [PERSON] ». Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved