Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-21 00:00:00

[PERSON] (по тексту - [PERSON]В.) звернулася до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи це тим, що після смерті діда [PERSON], який помер 18 березня 2009 року, відкрилась спадщина на майно, а саме: на земельний пай, земельною ділянкою площею 1, 7022 га на території Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, на що наявний державний акт на право на земельну ділянку, серія ХМ №08384, житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами за №7 по провулку Шкільному в с. Путринцях, на підставі свідоцтва про право власності, виданого на рішення виконкому Ізяславської районної ради народних депутатів за №6 від 25 січня 1988 року. Звертає увагу, що 16 грудня 1999 року [PERSON] було складено заповіт, посвідчений секретарем виконкому Радошівської сільської ради Ізяславського району за реєстровим номером 344, за яким все належне спадкодавцю майно він заповідав її батьку, який помер 04 квітня 2017 року та не приймав такої спадщини, інші спадкоємці по закону також подали заяви про неприйняття спадщини, а відтак вона є єдиним спадкоємцем за законом та має право на спадкування у 5-ту чергу. Вказує, що через пропуск з поважних причин строків подання заяви про прийняття спадщини не має можливості оформити свої спадкові права. Позивач та її представник у судове засідання не прибули, подавши заяву про розгляд справи без участі позивача. Відповідачі в судове засідання не зявилися, про час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, до суду подали заяви в яких просили справу розглядати у їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечували. Перевіривши матеріали справи, заслухавши свідка, суд дійшов висновку,\~ що позов підлягає\~ до\~ задоволення з таких підстав. Судом встановлено, що 18.03.2009 року помер [PERSON] в селі Путринці Ізяславського району, який являвся дідом позивача по батьку. Факт смерті підтверджується свідоцтвом про смерть виданим 19 березня 2009 року за актовим записом №10 Радошівської сільської ради Ізясавського району Хмельницької області (серія 1-БВ №114493). Встановлено, що родинні відносини позивача з [PERSON] підтверджуються свідоцтвом про народження позивача - [PERSON] та її батька - [PERSON] [INFO]. Згідно довідки №768 від 12.05.2017 року Радошівської сільської ради [PERSON] до дня смерті проживав один. У ході розгляду встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно, а саме: на земельний пай, земельною ділянкою площею 1, 7022 га на території Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, на що наявний державний акт на право на земельну ділянку, серія ХМ №08384 та житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами за №7 по провулку Шкільному в с. Путринцях на підставі свідоцтва про право власності, виданого на підставі рішення виконкому Ізяславської районної ради народних депутатів за №6 від 25 січня 1988 року. Разом з тим, 16 грудня 1999 року [PERSON] було складено заповіт, посвідчений секретарем виконкому Радошівської сільської ради Ізяславського району за реєстровим номером 344, за яким все належне спадкодавцю майно він заповідав батьку позивача, який помер 04 квітня 2017 року та не приймав такої спадщини, інші спадкоємці по закону [PERSON] та [PERSON] також подали заяви про неприйняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною 1 статті 1265 ЦК України передбачено, що у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Відповідно до роз'яснень, даних у п. 24 постанови Пленум Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов»язані з об»єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] є спадкоємицею п'ятої черги за законом після смерті рідного діда [PERSON] На час відкриття спадщини позивачка не була зареєстрована разом із померлим. Судом встановлено, в тому числі й з показань свідка [PERSON], що визначений законом строк на прийняття спадщини [PERSON] пропустила через юридичну необізнаність щодо строків та порядку прийняття спадщини, так як була неповнолітньою особою, навчалася в школі, пізніше - у професійно-технічному закладі. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Ця обставина визнана сторонами та не підлягає доказуванню. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважних причин, тому їй слід визначити додатковий строк - два місяці для подання нею нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved