Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-10 00:00:00

[PERSON] пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , яким просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 15 липня 2016 року Манченківською селищною радою Харківського району Харківської області, актовий запис №4. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що 15 липня 2016 року він з відповідачем зареєстрував шлюб. Сторони мають двох дітей: народженого до реєстрації шлюбу неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , та народжену у шлюбі доньку [PERSON] , [INFO] . Також, позивач зазначив, що він є батьком обох дітей. Сторони з дітьми проживали однією сім`єю в будинку батьків позивача, кілька місяців тому відносини між ними погіршились, вони втратили взаєморозуміння, не можуть дійти спільної думки при вирішенні питань сім`ї та побуту, у зв`язку з чим між ними відбуваються сварки. Відповідач поводиться з ним недостойно, дозволяє собі образливо висловлюватись на його адресу, не поважає як чоловіка та людину, така поведінка відповідача привела до відчуження. Позивач не бажає миритись с таким ставленням до нього, у зв`язку з чим пішов з сім`ї та проживає окремо. Протягом двох місяців сторони не проживають однією сім`єю, не підтримують шлюбні відносини, не ведуть спільне господарство, не мають спільного бюджету. Позивач у добровільному порядку приймає участь в утриманні дітей, щомісячно надає матеріальну допомогу. Позивач вважає, що сім`я розпалась і поновити її неможливо, дружина не виявляє бажання змінити свою поведінку та налагодити відносини. Спору щодо поділу майна, участі у матеріальному утриманні дітей та їх місця проживання сторони не мають. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 жовтня 2019 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Позивач у підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Відповідач у підготовче засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги визнала у повному обсязі. Інших заяв та клопотань від відповідача не надійшло. Враховуючи, що в підготовче засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 15 липня 2016 року Виконавчим комітетом Манченківської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис №4, під час державної реєстрації шлюбу відповідач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 15 липня 2016 року Виконавчим комітетом Манченківської селищної ради Харківського району Харківської області). Сторони мають неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , (дублікат свідоцтва про народження серії [NUMBER] , видане 04 червня 2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області) та [PERSON] , [INFO] , (дублікат свідоцтва про народження серії [NUMBER] , видане 04 червня 2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Харківському району та місту Люботину Головного територіального управління юстиції у Харківській області). За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадках визнання позову відповідачем. Відповідачем надана заява про визнання позову, а тому суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач [PERSON] у своїй заяві просить після розірвання шлюбу її прізвище залишити без змін. Згідно квитанції №0.0.1368400667.1 від 30 травня 2019 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved