Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-17 00:00:00

[PERSON] просить постановити рішення про стягнення з [PERSON] 9640,68 гривень майнової шкоди від затоплення квартири та понесені судові витрати у виді судового збору і витрат на правничу допомогу. Вимоги обґрунтувала тим, що є співвласником квартири [ADDRESS]. Інший співвласник квартири [PERSON] померла. Відповідач проживає у цьому ж будинку в квартирі №5 і через несправності в цій квартирі(протікання водопровідної труби в санвузлі) відбулося затоплення квартири позивача, а також квартири №1 і спільного коридору. На неодноразові звернення про-вести ремонтні роботи з метою усунення причин затоплення відповідач не реагувала і лише після висунення їй майнових претензій по відшкодуванню завданих збитків усунула причину протікання, відремонтувала спільний коридор. Внаслідок затоплення в квартирі позивача були пошкодженні підлога в коридорі, стіни, відшарувалися шпалери. Вартість робіт по ремонту згідно складеного ПП «Профелітбуд» кошторису склала 9640,68 гривень, які відповідач їй в добровільному порядку не відшкодувала. Провадження в справі відкрито ухвалою від 01.11.2018 року, розгляд справи було постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачу визначено п'ятнадцятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення відповідач отримала копію ухвали з матеріалами позову особисто 07.11.2018 року. У строк, визначений судом та з додатковим врахуванням Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерством інфраструктури України від 28.11.2013 року №958, відповідач відзиву не по-дала. Аналізом доказів по справі суд встановив наступні фактичні обставини. Згідно із копією свідоцтва про право власності на житло від 20.10.2004 року власниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] та позивач [PERSON], яка після розірвання шлюбу 25.11.2004 року змінила прізвище на «Сидорук», що підтверджується відповідним свідоцтвом серії І-ЕГ №047937. [PERSON] померла 16.04.2005 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ЕГ №006639. Відповідно до копії довідки про склад сімї відділу «ЦНАП» виконкому Любомльської міської ради від 18.09.2018 року у вказаній квартирі зареєстровані позивач і її син [PERSON], [INFO]. Актом обстеження квартир багатоквартирного будинку по вулиці Н.Ужвій 5а в місті Любомль, складеного 11.09.2018 року майстром по утриманню житла, інспектором з благоустрою, заступником міського голови по виконавчій роботі, стверджено виявлення пошкодженим коридор площею 5,6 кв.м., у якому наявні: намокання і відшарування шпалер від стіни вздовж підлоги; пошкодження штукатурки і грибок на стінах; просідання та тріщини по всій площині підлоги із плитки; в результаті просідання підлоги утворилися зазори між стіною та підлогою, стіна в коридорі та стіна між коридором і ванною кімнатою знаходиться у підвішеному стані. Крім цього, виявлено пошкодження в квартирі №1 та спільному підїзді. В результаті обстеження представниками КП «Любомльське ЖКГ» розташованої вище квартири №5, у якій проживає відповідач [PERSON], з її слів було встановлено, що через пошкодження і протікання в санвузлі було замінено водопровідну трубу від ванної до унітаза. Такі її пояснення підтвердились оглядом комунікації. Проведеним обстеженням комісією зроблено висновок, що збиток квартирам заподіяно в результаті потрапляння вологи через течі з квартири №5(власником якої є відповідач [PERSON]О.) по стіні у квартиру №1(власник [PERSON]Х.), далі під підлогою у квартиру №2(власником якої є позивач [PERSON]П.). Відповідач [PERSON] від підписання складеного акту відмовилась. Дефектним актом ПП «Профелітбуд» визначено обєм робіт по поточному ремонту квартири позивача. На підставі зведеного кошторисного розрахунку ПП «Профелітбуд» від 01.10.2018 року загальна вартість ремонтних робіт квартири позивача склала 9640,68 гривень. \~ \~ \~ \~ Згідно із ч.ч.4, 5 ст.319 ЦК України власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Аналіз ст.ст.151, 177, 179 ЖК УРСР, ст.322 ЦК України свідчить про те, що власник зобовязаний утримувати жилі приміщення, підтримувати санітарно-технічне та інше обладнання у належному стані, дотримуватись Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572. За змістом положень ч.3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У ч.ч.1, 2 ст.22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України з відшкодування шкоди, то саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду; протиправне діяння особи, котра її завдала; причинний звязок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Актом обстеження квартир багатоквартирного будинку від 11.09.2018 року доведено пошкодження квартири позивача внаслідок потрапляння вологи через течі з квартири відповідача. Причиною затікання було пошкодження і протікання водопровідної труби санвузла в квартирі відповідача. Така причина затікання свідчить про неналежне утримання відповідачем належного їй майна(квартири), а відтак і неправомірність її дій в розумінні ст.ст.319, 322 ЦК України, ст.ст.151, 177, 179 ЖК УРСР. Доказом розміру заподіяної позивачу матеріальної шкоди є зведений кошторисний розрахунок від 01.10.2018 року про вартість ремонтних робіт квартири. Відповідач на спростовування фактів та обставин, які мають значення для розгляду справи, відзиву та доказів суду не подала, тим самим не довела, що заподіяна майну позивача шкода була наслідком не її вини. Відмова відповідача від підписання акту обстеження не може слугувати підставою для звільнення її від відповідальності, оскільки наведених у ньому фактів і обставин не спростовує. З огляду на викладене суд дійшов висновку про доведеність обставин завдання позивачеві матеріальної шкоди через пошкодження її майна з вини відповідача. Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими і доведеними, через що підлягають повному задоволенню. Згідно зі ст.ст.137, 141 ЦПК України судові витрати, які складаються із сплаченого позивачем судового збору в розмірі 704,80 гривень та належним чином підтверджених витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 1500,00 гривень слід покласти на відповідача.

Outcome: approved