Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-09 00:00:00

[PERSON], уточнивши вимоги, просить стягнути з [PERSON] понесені матеріальні збитки завдані внаслідок затоплення її квартири в сумі 8959 грн., а також судові витрати та витрати, яких вона зазнала під час відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Крім того, на відшкодування моральної шкоди просить стягнути 5000 грн. Обгрунтовуючи вимоги, позивач посилається на те, що [ADDRESS], яка розташована на четвертому поверсі, належить їй на праві власності. Поверхом вище розташована квартира №51 в якій зареєстрована та мешкає [PERSON] 12.10.2016 року сталося залиття її квартири з квартири відповідача. Причиною було халатне відношення [PERSON] до сантехнічного обладнання в туалеті. В наслідок аварії завдана матеріальна шкода, яка за висновком судово-будівельної експертизи становить 8959 грн., а також моральна повязана з перенесенням емоційно-психологічного стресу, зміною образу життя, зруйнованого побуту, погіршення самопочуття тощо. Крім того, вона понесла судові витрати (послуги адвоката, вартість експертизи, судовий збір) та витрати, яких зазнала під час відновлення свого порушеного права (оплата за складання кошторисної документації), що також повинні бути відшкодовані. Представник позивача за ордером та угодою адвокат [PERSON] підтримала вимоги фактично пославшись на обставини викладені вище. Представник відповідач [PERSON] за довіреністю [PERSON] позов не визнав, правову позицію обгрунтував недоведеністю факту затоплення з квартири його довірителя та неналежним оформленням працівниками КРЕП акту залиття. Третя особа: КРЕП Центральне подало заяву про розгляд справи за відсутності їх представника, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню частково з огляду на таке. За приписами статей 10, 60 ЦПК України обовязок доказування і подання доказів покладено на сторони. У статті 11 ЦПК України закріплено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ст.179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. У пункті 7 Правила користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМ України від 24 січня 2006 р. N 45, визначено, що власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний, зокрема забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS], в якій проживає позивач [PERSON], належить останній на праві власності (а.с.9). У квартирі №51 зазначеного будинку зареєстрована і проживає [PERSON] (а.с.43), відомостей про статус квартири чи інших співмешканців суду не представлено і ніяких клопотань з цього приводу сторонами не заявлялось. 12.10.2016 року сталося залиття квартири позивача з квартири відповідача, що доводиться актами складеними сусідами у будинку (а.с.12-15) та працівниками КРЕП Центральне (а.с.16-18). Наведений факт підтверджується показами свідків, сусідів по будинку, [PERSON] та [PERSON], а також працівником КРЕП Центральне слюсарем-сантехніком [PERSON] Останній також додав, що відсутність підпису [PERSON] в акті КРЕП Центральне обумовлена тим, що на час складання цього документа відповідача вдома не було. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №133 від 28.02.2017 року пошкодження, які виявлені в квартирі №39, утворені від проникнення води з верхнього поверху, з квартири №51, ймовірною технічною причиною пошкоджень могли стати незадовільний технічний стан змішувача туалету та арматури зливного бачка унітазу в квартирі №51. Розмір матеріальних збитків, станом на 21.02.2017 року, складає 8959 грн. (а.с.70-94). Крім матеріальної шкоди [PERSON] була завдана також і моральна, яка полягає у перенесенні нею емоційно-психологічного стресу, вимушеній зміні способу та образу життя, зруйнованого побуту, погіршення самопочуття, з приводу чого вона зверталася за допомогою до лікаря наступного дня після зазначеної події (а.с.5) тощо. Отже, судом достеменно встановлено, що залиття квартири позивача сталося внаслідок протікання води з квартири відповідача, а тому останній повинен нести цивільно правову відповідальність за заподіяну матеріальну та моральну шкоду. Даний висновок грунтується на положеннях ст.ст. 23, 1166, 1167 ЦК України в яких зазначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. На переконання суду доводи представника відповідача на заперечення позову не заслуговують на увагу, оскільки спростовуються наведеними вище доказами. Крім того, жодного звернення відповідача до КРЕП про проникнення води з даху будинку чи внаслідок іншого джерела протікання не було. Також суд наголошує, що не дотримання обслуговуючою організацією форми складання акту не може бути беззаперечною підставою для відмови у відшкодуванні збитків потерпілій стороні, оскільки для такого відшкодування необхідно встановити вину особи, що заподіяла шкоду, розмір шкоди та причинний звязок між діями та наслідками у вигляді збитків. Наведені складові повністю доведені. Задовольняючи вимоги частково суд виходить з того, що розмір завданої позивачу матеріальної шкоди є встановленим, отже позов у цій частині підлягає задоволенню повністю. Разом з тим, завдана моральна шкода оцінена позивачем у 5000 грн. занадто завищена, а тому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості її розмір повинен становити 1000 грн. Згідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Із представлених доказів вбачається, що крім судових витрат (послуги адвоката, вартість експертизи, судовий збір), [PERSON] зазнала і витрат повязаних з відновленням свого порушеного права (оплата за складання кошторисної документації), які, на підставі зазначеної вище норми, також повинні бути відшкодовані. З огляду на викладене з відповідача підлягає стягненню 8959 грн. завданих матеріальних збитків, 300 грн.- оплати за складання кошторисної документації (а.с.19), вартість експертизи - 4404 грн.(а.с.103 ), послуги адвоката - 600 грн. (а.с.4,104,105), повернення судового збору 551 грн. 20 коп. (а.с.1) та 1000 грн. на відшкодування моральної шкоди.

Outcome: partial