Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-05 00:00:00

[PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього сина [PERSON] у лютому 2019 року звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про визначення порядку користування квартирою та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] в особі його законного представника [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в особі законного представника [PERSON] , третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення порядку користування квартирою. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до договору найму житлового приміщення в будинках державного та суспільного житлового фонду від 14.05.2002 року на підставі рішення №51/60 від 19.03.1996 року, виданого виконавчим комітетом Дзержинської районної ради міста Харкова, [PERSON] був наймачем квартири [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер. На теперішній час в зазначеній квартирі зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 22.04.2016 року; [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 22.05.2002 року; [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 06.06.2018 року, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 22.05.2002 року, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 22.04.2016 року. Усі зареєстровані в квартирі особи фактично на теперішній час є її наймачами. [PERSON] та [PERSON] є матір`ю та сином. [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрою та братом. Відповідно до рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 20.12.2010 року у справі №2-12572/10 [PERSON] , [INFO] , позбавлена батьківських прав відносно малолітніх [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та діти залишені під опікою державних установ. Відповідно до рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради №95 від 16.02.2011 року [PERSON] , [INFO] , наданий статус дитини, позбавленої батьківського піклування. На теперішній час між стороною позивача та відповідачами виник спір щодо порядку користування квартирою [ADDRESS] , яка не приватизована та належить територіальній громаді м. Харкова. Позивач вважає за можливе встановити наступний порядок користування спірною квартирою: виділити в користування позивачу та її сину першу житлову кімнату (на плані квартири приміщення № 2) площею 15,1 кв.м.; виділити в користування [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] другу кімнату площею (на плані квартири приміщення [ADDRESS] ) 15,7 кв.м. та третю кімнату (на плані квартири приміщення № 8) площею 11,5 кв.м.; комору (на плані квартири приміщення № 6) площею 0,3 кв.м., у спільному користуванні усіх наймачів залишити кухню площею 5,2 кв.м., вбиральню сполучену площею 2,3 кв.м., коридор площею 3,4 кв.м., комору (на плані квартири приміщення № 5) площею 0,3 кв.м. Просить суд позов задовольнити, Відповідач [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~зустрічним позовом\~до [PERSON] \~в особі\~його законного\~представника [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] в\~особі законного\~представника [PERSON] ,\~третя особа,\~що не\~заявляє самостійних\~вимог:\~Департамент служб\~у справах\~дітей Харківської\~міської ради\~про визначення\~порядку користування\~квартирою,\~який ухвалою\~Дзержинського районного\~суду м.\~Харкові від\~05.02.2021\~року прийнятий\~до спільного\~розгляду з\~первісним,\~та згідно\~якого позивач\~ [PERSON] просить\~суд визначити\~наступний порядок\~користування спірною\~квартирою: виділити [PERSON] в користування кімнату № [NUMBER] , площею 11, 5 кв. м., виділити [PERSON] та [PERSON] в користування кімнату № [NUMBER] , площею 15, 1 кв. м., виділити [PERSON] та [PERSON] в користування кімнату № [NUMBER] , площею 15, 7 кв. м., у спільному користуванні [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] залишити кухню, площею 5, 2 кв. м., вбиральню сполучену, площею 2, 3 кв. м., коридор, площею 3, 4 кв. м., комори, площею по 0, 3 кв. м. Свої вимоги обґрунтовує тим, що в спірній квартирі зареєстровано 5 осіб та на кожного припадає по 8, 46 кв.м. житлової площі. Оскільки позивач за зустрічним позовом не є членом родини з іншими сторонами процесу, то він бажає отримати в користування найменшу з кімнат - кімнату № [NUMBER] за технічним паспортом, площею 11,5 кв.м., [PERSON] та [PERSON] виділити у користування кімнату № [NUMBER] за технічним паспортом, площею 15,1 кв.м. Так як [PERSON] та неповнолітня [PERSON] є особами одної статі, відділити їм в користування найбільшу кімнату № [NUMBER] площею 15,7 кв.м., а у спільному користуванні усіх залишити кухню площею 5,2 кв.м., вбиральню сполучену площею 2,3 кв.м., коридор площею 3,4 кв.м., комори (на плані квартири приміщення №5 та №6) площею по 0,3 кв.м. Представник позивача (зустрічного відповідача) [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього сина [PERSON] адвокат Ломакін Е. В. в судовому засіданні підтримав вимоги первісного позову, наполягав на їх задоволенні. Відповідач (зустрічний позивач) [PERSON] та його представник - адвокат Мазницький М.М. в судовому засіданні підтримали вимоги зустрічного позову, просили суд їх задовольнити, крім того наголосили, що вимоги зустрічного позову є ідентичними первісному та більш конкретизованими. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечувала проти задоволення зустрічного позову, просила суд відмовити в його задоволенні. Також матеріали справи містять відзив відповідача [PERSON] , згідно якого відповідач наголошує, що порядок користування, наведений у позові, грубо порушує її права; незрозуміло, чому саме вона повинна проживати в одній кімнаті з неповнолітньою сестрою [PERSON] [PERSON] . Враховуючи те, що і на теперішній час в квартирі ніхто із осіб, що зареєстровані не проживають і проживати не можуть, так як позивач [PERSON] без дозволу інших наймачів замінила в квартирі двері і ключі нікому не дає, питання визначення порядку користування повинно вирішуватися виходячи із того, як забезпеченні усі зареєстровані особи житлом. [PERSON] немає нормальних умов для проживання, так як тимчасово проживає в квартирі, яка складається з двох маленьких прохідних кімнат, разом з батьком і бабусею, і не має можливості ні облаштувати собі робоче місце для навчання, ні окреме ліжко. Відповідач наполягає на виділенні їй у користування кімнати, площею 11, 5 кв. м., щоб вона мала можливість проживати у квартирі, де вона народилась і зареєстрована. В дитинстві вона була позбавлена материнського піклування, пізніше її мати померла. На теперішній час вона набула повноліття, а тому проживання в прохідній кімнаті з неповнолітньою [PERSON] , з якою вона останній раз спілкувалася у малолітньому віці, не вирішить питання покращення її житлових умов. Законний представник відповідача [PERSON] [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву з проханням проводити судовий розгляд за її відсутністю, зустрічний позов підтримує у повному обсязі, щодо вирішення первісного позову покладається на розсуд суду. Крім того, в матеріалах справи містяться письмові заперечення на позов, згідно якого представник відповідача вважає за можливе встановити наступний порядок користування спірною квартирою: оскільки [PERSON] не є членом родини з іншими сторонами процесу то йому слід виділити в користування кімнату № [NUMBER] за технічним паспортом, площею 15,7 кв.м., [PERSON] та [PERSON] виділити у користування кімнату № [NUMBER] за технічним паспортом, площею 15,1 кв.м. Так як [PERSON] та [PERSON] є неповнолітніми та одної статі виділити їм в користування кімнату № [NUMBER] , а у спільному користуванні залишити кухню площею 5,2 кв.м., вбиральню сполучену площею 2,3 кв.м., коридор площею 3,4 кв.м., комори (на плані квартири приміщення №5 та № 6) площею по 0,3 кв.м. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог - Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, однак в матеріалах справи наявні письмові пояснення, згідно яких третя особа просить проводити судовий розгляд за відсутністю представника Департаменту, при ухваленні рішення просить врахувати інтереси малолітньої [PERSON] , [INFO] , за якою відповідно до рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 13.04.2011 року №276 зберігається право користування квартирою [ADDRESS] . Суд, дослідивши доводи сторін, та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як встановлено матеріалами справи, відповідно до договору найму житлового приміщення в будинках державного та суспільного житлового фонду від 14 травня 2002 року, на підставі Рішення №51/60 від 19.03.1996 року, виданого виконавчим комітетом Дзержинської районної ради міста Харкова, [PERSON] є наймачем квартири [ADDRESS] (а. с. 10-13). [INFO] [PERSON] помер, про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції (а. с. 14). На теперішній час в зазначеній квартирі зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 22.04.2016 року; [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 22.05.2002 року; [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 06.06.2018 року, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 22.05.2002 року, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 22.04.016 року, що підтверджує довідка про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб із Реєстру територіальної громади міста Харкова від 07.12.2018 року (а. с. 15). [PERSON] та [PERSON] є матір`ю та сином, що підтверджує свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане Комінтернівським відідлом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 11.12.2013 року (а. с. 16). Відповідно до рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 20.12.2010 року у справі №2-12572/10, [PERSON] , [INFO] , позбавлено батьківських прав відносно малолітніх [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , і залишено дітей під опікою державних установ (а. с. 23-25). Згідно рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 16.02.2011 року №95, [PERSON] , [INFO] , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування, мати якої позбавлена батьківських прав, а відомості про батька внесені до актового запису про народження відповідно до частини 1 статті 135 Сімейного кодексу України (а. с. 17). Відповідно до\~рішення виконавчого\~комітету Харківської\~міської ради\~від 13.04.2011\~року №276,\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~надано статус\~дитини,\~позбавленої батьківського\~піклування, мати якого позбавлена батьківських прав, а відомості про батька внесені до актового запису про народження відповідно до частини 1 статті 135 Сімейного кодексу України. Закріплено за малолітнім [PERSON] право на користування житловою площею за адресою: [ADDRESS] (а. с. 95-96). Згідно розпорядження Шевченківської районної державної адміністрації Харківської області від 13.07.2012 року №252 «Про створення прийомної сім`ї [PERSON] і влаштування [PERSON] та [PERSON] на виховання та спільне проживання», з 13.07.2012 року [PERSON] та [PERSON] , які є братом і сестрою, передано на виховання і спільне проживання в сім`ю [PERSON] (а. с. 113-114). Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , вищезазначена квартира складається з трьох кімнат, житловою площею 42,3 кв.м., у тому числі: перша кімната, площею 15,1 кв.м., друга кімната, площею 15,7 кв.м., третя кімната, площею 11,5 кв.м., кухні, площею 5,2 кв.м., вбиральні (сполученої), площею 2,3 кв.м., коридору, площею 3,4 кв.м., комори, площею 0,3 кв.м., комори, площею 0,3 кв.м., Загальна площа квартири складає 53,8 кв.м. Квартира [ADDRESS] , не приватизована та належить територіальній громаді м. Харкова (а. с. 18-20). Стаття 15 Цивільного кодексу України та частина перша статті 4 ЦПК України передбачають право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини першої статті 16 Цивільного кодексу України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статті 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Відповідно до статті 104 ЖК України члени сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Відповідно до статті 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Згідно статті 47 ЖК України норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Пунктом 16 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12.04.1985 року № 2 роз`яснено, що в силу ст. 104 ЖК УРСР суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов У спірній квартирі зареєстровано 5 осіб: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , житлова площа квартира складає 42,3 кв.м., тобто на кожного зареєстрованого наймача припадає по 8,46 кв.м. житлової площі. Суд наголошує, що у даній справі спірні правовідносини стосуються не поділу квартири, а встановлення порядку спільного користування нею, тому критерій необхідності виділення у користування кожному із наймачів ізольованого приміщення, особливо, якщо при цьому неможливо забезпечити відповідність ідеальних часток реальним, не є обов`язковим. З урахуванням усіх встановлених обставин справи, принципів змагальності та диспозитивності, дослідивши надані сторонами докази та обставини на які вони посилаються, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення первісних позовних вимог та повного задоволення зустрічних позовних вимог, та суд погоджується із порядком користування спірною квартирою, визначеною відповідачем (зустрічним позивачем) [PERSON] , та встановлює наступний порядок користування квартирою [ADDRESS] : виділення [PERSON] в користування кімнату № [NUMBER] , площею 11, 5 кв. м.; виділення [PERSON] та [PERSON] в користування кімнату № [NUMBER] , площею 15, 1 кв. м.; виділення [PERSON] та [PERSON] в користування кімнату № [NUMBER] , площею 15, 7 кв. м., у спільному користуванні [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] залишити кухню, площею 5, 2 кв. м., вбиральню сполучену, площею 2, 3 кв. м., коридор, площею 3, 4 кв. м., комори, площею по 0, 3 кв. м., адже по-перше, із вказаним порядком погодилися 4 (чотири) наймачі, по-друге, вимоги зустрічного позову по суті є ідентичними із заявленими первісними вимогами, проте більш деталізованими, по-третє, саме за такого порядку користування квартирою буде максимально дотримано можливість співжиття у кімнатах квартири осіб за ознакою родинної спорідненості та статевою ознакою. Крім того, суд наголошує, що сторони не позбавлені можливості домовитися в добровільному порядку про інший спосіб користування квартирою, ніж той, що визначений вказаним рішенням суду. На підставі викладеного та

Outcome: partial