Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-25 00:00:00

[PERSON] звернулая до суду з позовом до Територіальної громади м. Бердянсьу в особі Бердянської міської ради про визначення частки померлої у праві спільної сумісної власності на будинок та визнання права власності на Ѕ частину спадкового майна в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що вона та її мама [PERSON] [INFO] , є власниками житлового будинку по [ADDRESS] . Цей будинок належить їм на праві спільної сумісної власності про що свідчить договір міни від 16.03.1994 року, засвідчений Бердянською державною нотаріальною конторою за реєстровим номером №1-570, та реєстраційне посвідчення Бердянського бюро технічної інвентарізації від 06.04.1994 року. Зазначає, що між ними спору щодо цього майна ніколи не виникало. Вказує, що [INFO] мати позивача померла про що свідчить свідоцтво про її смерть серія [NUMBER] видане 02.09.2019 року. Заповіту не залишила. Зазначає, що у визначений законом строк, як єдиний спадкоємець після смерті матері, позивач звернулася до Бердянської державної нотаріальної контори з документами для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом, однак згідно постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 19.12.2020 року їй відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину, так як не визначені частки в майні. Просить визначити, що частка [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , у праві спільної сумісної власності на жилий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] становить Ѕ частину будинку та визнати за позивачем в порядку спадкування за законом, право власності на 1/2 частину вищевказаного будинку, яка належала [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 26.03.2021 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якій представник відповідача просив в задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовити, посилаючись на те, що вимоги позивача є необґрунтованими. Не надано доказів що позивач є належним спадкоємцем після померлої [PERSON] , а інші спадкоємці відсутні. Також не обґрунтовано в чому полягає порушення прав позивача з боку Бердянської міської ради Запорізької області. 16.04.2021 року до суду надійшли заперечення на відзив, в якій позивач посилається на обставини, аналогічні тим, що викладені у позові. Позивач та її представник - адвокат Жук А.М. в судове засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи за відсутності позивача та відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити. Представник відповідача в судове засідання також не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі представника відповідача за наявними матеріалами справи, з урахуванням поданого відзиву на позовну заяву. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) є донькою [PERSON] , [INFO] , про що свідчать копії свідоцтва про народження та копія свідоцтва про шлюб позивача (а.с. 6, 7). [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серія [NUMBER] видане 02.09.2019 року. (а.с. 8). Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді частини житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії договору міни від 16.03.1994 року, засвідчений Бердянською державною нотаріальною конторою за реєстровим номером №1-570 та реєстраційного посвідчення Бердянського бюро технічної інвентарізації від 06.04.1994 року будинок, розташований за адресою [ADDRESS] належить [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] на праві спільної сумісної власності. З матеріалів справи вбачається, що позивач у визначений законом строк, як єдиний спадкоємець після смерті матері, звернулася до Бердянської державної нотаріальної контори з документами для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно Постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 19.12.2020 року позивачу відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину так як не визначені ідеальні частки кожному з співвласників будинку розташованому за адресою: [ADDRESS] (а.с.14). Згідно ч.ч.1,2\~ст. 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників) належить їм на праві спільної сумісної власності. Майно може належати особам на праві спільної часткової або спільної сумісної власності. За правилами ч.1\~ст. 357 ЦК України\~частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Правовідносини між сторонами регулюються ст.ст.\~370,\~372 ЦК України, згідно норм яких у разі виділу частки в натурі із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. В разі поділу вказаного майна між співвласниками вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. Відповідно до п. 5\~\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Згідно зі\~ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України\~визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Згідно зі\~ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті. Відповідно до ч. 3\~ст. 1223 ЦК України, право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до\~ст.1226 ЦК України\~частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. При цьому необхідно визначити якою є доля спадкодавця у праві спільної сумісної власності. Відповідно до положень\~ст.1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.\~\~\~\~ Статтею 1296 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язані звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Частина 5\~ст.1268 ЦК України\~встановлює, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкодавцеві з часу відкриття спадщини. Зі змісту\~ст. 321 ЦК України\~вбачається, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до\~ст. 328 ЦК України\~право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена законом. На підставі\~ст.392 ЦК України\~власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Враховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що ніяких інших домовленостей про розмір часток між співвласниками [PERSON] та [PERSON] не було, протилежного судом не встановлено, а не визначення часток не дає можливості в повній мірі розпоряджатися своїм правом власності на вказане майно, суд приходить до висновку, що частки співвласників житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , є рівними, тобто [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , належить по Ѕ частки будинку. Позивач [PERSON] як спадкоємець за законом майна [PERSON] , яка померла [INFO] , не має можливості отримати правовстановлюючі документи на спадкове майно, чим порушуються її права згідно\~ст. 1297 ЦК України\~щодо отримання свідоцтва про право на спадщину за законом та законного набуття права власності на нерухоме майно і його наступної державної реєстрації. Виходячи з встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку про те, що [PERSON] у визначеному законом порядку прийняла спадщину після смерті матері [PERSON] , [INFO] , а відтак - має право на спадкове майно. Оскільки позивач виконав всі необхідні умови для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати за нею право власності на спадкове майно. На підставі викладеного,

Outcome: approved