Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-01 00:00:00

[PERSON] звернулося до суду з позовом до Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажне товариство «Парус» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що йому спричинена матеріальна шкода, у зв`язку із залиттям дощовою та талою водою з даху будинку, пошкодженням працівниками комунікацій системи опалення на даху будинку, належної йому на праві приватної власності квартири [ADDRESS] , внаслідок неякісного виконання ТОВ «Будівельно-монтажне товариство «Парус» ремонтних робіт покрівлі на даху будинку по [ADDRESS] на підставі договору підряду №82/18 від 21.05.2018р. укладеного між Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради та ТОВ «Будівельно-монтажне товариство «Парус», що зафіксовано актами складеними обслуговуючою організацією КП Жилсервіс 2» Дніпровської міської ради від 06.07.2018р. №94, від 30.07.2018р. №118, від 03.08.2018р. №135, від 13.09.2018р. №136, 02.10.2018р. №178, від 09.01.2019 №3, відео та фото матеріалами, які додані до справи на яких зафіксовані залиття квартири та приміщень будинку, протоколами опитування мешканців будинку, внаслідок чого квартира є непридатною для проживання та потребує ремонту, а також позивачу тривалим перебуванням у стресі, що викликаний неодноразовими залиттями його квартири, тривалій неможливості використанням житла за призначенням та витрачанням часу на оформлення фактів та усунення їх наслідків, зміни звичного способу життя сім`ї позивача, спричинена моральна шкода, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даною позовною заявою. 08 травня 2019 року позовні вимоги до Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажне товариство «Парус» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, позивачем збільшено до 343\~235,45грн., в обґрунтування якої, було надано висновок експерта Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз від 05.03.2019р., копії листів до підрядної організації ПП «Бласт», копія акту від 09.01.2019 року про залиття квартири та документи про оплату вартості найму житла. Представник позивача\~надав суду\~заяву з\~проханням позовні\~вимоги задовольнити. Крім того, представником позивача було подано клопотання про приєднання до матеріалів справи підтвердження судових витрат позивача на правову допомогу, а також клопотання про приєднання до матеріалів справи листа підрядної організації ПП «Бласт» про погодження проведення ремонтних робіт у квартирі та протоколу опитування адвокатом [PERSON] про обставини не проживання у квартирі позивача. Представник відповідача Департаменту житлового господарства Дніпровської міської у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду відзив, в якому позовні вимоги, викладені у позові, не визнав та просив відмовити у їх задоволенні. Представник ТОВ «Будівельно-монтажне товариство «Парус» у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду відзив, в якому позовні вимоги, викладені у позові, не визнав та просив відмовити у їх задоволенні. Представник позивача, у наданому до суду запереченні на відзив на позовну заяву Відповідача ТОВ «Будівельно-монтажне товариство «Парус» послався на недоведеність та безпідставність правової позиції Відповідача ТОВ «Будівельно-монтажне товариство «Парус» та надав додаткові докази на спростування обставин зазначених у відзиві на позовну заяву, які стосуються: фотофіксації порушень при проведенні ремонту покрівлі на даху будинку, погодних умов у дати залиття квартири, відмови відповідача від підписання актів про залиття, подружніх відносин та наявності дітей, підпорядкованості КП Жилсервіс 2» ДМР. Представник відповідача ТОВ «Будівельно-монтажне товариство «Парус», надала до суду заперечення на заперечення позивача на відзив на позовну заяву, з обґрунтуванням тотожним, раніше зазначеному у відзиві відповідача ТОВ «Будівельно-монтажне товариство «Парус» на позовну заяву. Додаткових доказів відповідач ТОВ ««Будівельно-монтажне товариство «Парус» до заперечення на заперечення Позивача на відзив на позовну заяву не надав. Суд на прохання сторін дослідив: відеоролики з новинами «11 телеканалу», «9 телеканалу» та телеканалу «Дніпро ТВ» щодо наслідків затоплення квартири позивача з коментарями причин затоплення з боку заступника Дніпровського міського голови Лисенко М.О., та представника «Будівельно-монтажне товариство «Парус» А. Стрілець та наявність в матеріалах справи висновку експерта, поданого стороною позивача. У відповідності до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Дослідивши та оцінивши надані докази, у їх сукупності з увагою на їх належність, допустимість та достатність, проаналізувавши доводи, які викладені в позовній заяві і співставивши їх з матеріалами справи, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що позивачу на праві приватної власності,\~належить квартира [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23.01.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровсього нотаріального округу Журжа Ю.Г. зареєстрованим в реєстрі за №212. В квартирі [ADDRESS] з Позивачем проживають дружина [PERSON] та донька [PERSON] . Позивач листом від 11.06.2018 року звернувся до Відповідача Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, у якому повідомив про порушення порядку проведення ремонтних робіт покрівлі на даху будинку по [ADDRESS] , просив повідомити про виконавця будівельних робіт у будинку, підрядників та субпідрядників, що виконують ремонтні роботи. Відповідач Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, листом від 11.07.2020р. надавав Позивачу відповідь у якій повідомив, що житловий будинок по [ADDRESS] включено до переліку об`єктів, на яких необхідно проведення робіт з капітального ремонту покрівель, для виконання ремонтних робіт укладено договір підряду №82/18 від 21.05.2018р., з переліком та об`ємом робіт можна ознайомитися у відділі технічного нагляду або на сайті системи публічних закупівель ProZorro, термін виконання робіт до грудня 2018 року. ТОВ «БУДІВЕЛЬНО-МОНТАЖНЕ ТОВАРИСТВО «ПАРУС» проводились ремонтні роботи покрівлі на даху будинку по [ADDRESS] на підставі договору підряду №82/18 від 21.05.2018р. укладеного між Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради та ТОВ «БУДІВЕЛЬНО-МОНТАЖНЕ ТОВАРИСТВО «ПАРУС». Відповідно до п.1.1. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р. Підрядник (ТОВ «БУДІВЕЛЬНО-МОНТАЖНЕ ТОВАРИСТВО «ПАРУС») зобов`язується виконати роботи ДК 021:2015 код 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація (ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013, Капітальний ремонт покрівлі, м`якої покрівлі, що становить складову частину житлових будинків Соборного району м.Дніпро. Коригування), перелік яких зазначений в додатку №3, який є невідємною частиною цього Договору, відповідно до проектної та кошторисної документації, а Замовник (Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради) прийняти і сплатити за виконані роботи. У п.4 додатку №3 до договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., зазначено про капітальний ремонт покрівлі, що становить складову частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п.2.1. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р. Підрядник повинен виконати замовнику передбачені цим договором роботи, якість яких відповідає вимогам чинного законодавства, нормативно-технічним актам та санітарним нормам. Згідно із п.6.1.2. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., Замовник зобов`язаний здійснювати приймання виконаних Підрядником робіт в порядку передбаченому Розділом 4 цього Договору. Відповідно до п.6.2.2. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., Замовник має право здійснювати у будь-який час, не втручаючись у діяльність Підрядника, технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконаних робіт. Згідно із п.6.2.5. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., Замовник має право вимагати безоплатного усунення недоліків, що виникли внаслідок допущених Підрядником порушень під час виконання робіт. Відповідно до п.6.3.2. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., Підрядник зобов`язаний забезпечити виконання робіт, якість яких відповідає умовам, установленим розділом 2 цього Договору. Згідно із п.6.3.4. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., Підрядник зобов`язаний своєчасно та безоплатно усувати недоліки робіт, допущені з вини Підрядника. Відповідно до п.6.4.1. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., Підрядник має право залучати до виконання договору підряду третіх осіб (субпідрядників). Згідно із п.8.1. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за Договором Сторони несуть відповідальність, передбачену законами та цим Договором. Відповідно до п.8.4. договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., підрядник несе відповідальність за повноту, якість виконаних робіт та їх відповідність чинному законодавству, нормативно-технічним актам та санітарним нормам. В ніч на 30 червня 2018 року в наслідок дощу та сильного поривчастого вітру сталося затоплення квартири позивача через дах будинку де проводились ремонтні роботи, про що представниками КП «Жилсервіс 2» ДМР складено акт № 94 від 06.07.2018 року, на підставі письмового звернення позивача до КП «Жилсервіс 2» ДМР від 04.07.2018р. Позивачем, листом від 04.07.2018р. повідомлено відповідача Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, про затоплення будинку та розташованих у ньому квартир, внаслідок чого майну позивача, мешканців будинку спричинена шкода та про необхідність вжиття заходів відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради у відповідності до повноважень визначених п.п.2.1.1.1 Положення про департамент житлового господарства Дніпропетровської міської ради, затвердженим рішенням Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 р. № 30/8, з метою усунення причин затоплення (відремонтувати) чи відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради, листом від 18.07.2018р. №Я-85/1 повідомлено позивача, що підрядною організацією буде обстежено квартиру позивача та будуть вжиті заходи щодо відшкодування заподіяної шкоди. 20 липня 2018 року, повторно в наслідок дощу сталося затоплення квартири позивача через дах будинку де проводились ремонтні роботи, про що представниками КП «Жилсервіс 2» ДМР складено акт № 118 від 30.07.2018 року, на підставі письмового звернення позивача до КП «Жилсервіс 2» ДМР від 23.07.2018р. КП «Жилсервіс 2» ДМР, листом №292 від 24.07.2018 надано відповідь про виконання робіт з ремонту покрівлі за рахунок бюджетних коштів, відшкодування збитків у судовому порядку та складення Акту про залиття представниками КП «Жилсервіс 2» ДМР. Позивачем, листом від 23.07.2018р. повідомлено відповідача Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, про повторне затоплення будинку та розташованих у ньому квартир, внаслідок чого майну позивача, мешканців будинку спричинена шкода та про необхідність вжиття заходів відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради у відповідності до повноважень визначених п.п.2.1.1.1 Положення про департамент житлового господарства Дніпропетровської міської ради, затвердженим рішенням Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 р. № 30/8, а також у відповідності до умов договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., з метою негайного усунення причин затоплення (відремонтувати) чи відшкодувати заподіяну шкоду. 25 та 26 липня 2018 року, знову в наслідок дощу сталося затоплення квартири позивача через дах будинку де проводились ремонтні роботи, про що представниками КП «Жилсервіс 2» ДМР складено акт № 135 від 03.08.2018 року, на підставі письмового звернення позивача до КП «Жилсервіс 2» ДМР від 30.07.2018р. КП «Жилсервіс 2» ДМР, листом №306 від 01.08.2018 надано відповідь про виконання робіт з ремонту покрівлі за рахунок бюджетних коштів, відшкодування збитків у судовому порядку та складення Акту про залиття представниками КП «Жилсервіс 2» ДМР. Позивачем, листом від 30.07.2018р. повідомлено відповідача Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, про те, що знову відбулось затоплення будинку та розташованих у ньому квартир, внаслідок чого майну позивача, мешканців будинку спричинена шкода та про необхідність негайного вжиття заходів відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради у відповідності до повноважень визначених п.п.2.1.1.1 Положення про департамент житлового господарства Дніпропетровської міської ради, затвердженим рішенням Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 р. № 30/8, а також у відповідності до умов договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., з метою негайного усунення причин затоплення (відремонтувати) чи відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради, листом від 02.08.2018р. №Я-36/2 повідомлено позивача, що підрядною організацією будуть вжиті заходи щодо відшкодування заподіяної шкоди майну позивача, підрядною організацією ведуться прискорені роботи по ремонту покрівлі. У засобах масової інформації висвітлено обставини залиття приміщень та квартир будинку за адресою: [ADDRESS] . Відеосюжет телеканалу «11 каналу» від 01.08.2018 року: з 9 хвилини 20 секунд - мешканець будинку [PERSON] демонструє ситуацію на даху (щілини у покритті, безлад та антисанітарію яку залишають після себе будівельники); з 1 хвилини 25 секунд - заступник міського голови, директор департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради [PERSON] підтверджує вину ТОВ «БМТ «Парус» у затопленні; з 1 хвилини 44 секунд. представник ТОВ «БМТ «Парус» [PERSON] визнає вину відповідача у затопленні квартири. Відеосюжет телеканалу «Дніпро ТВ» від 02.08.2018 року: з 54 секунди по 2 хвилину 16 секунд - мешканець будинку [PERSON] демонструє ситуацію на даху (щілини у покритті, безлад та антисанітарію яку залишають після себе будівельники); з 3 хвилини 03 секунд - заступник міського голови, директор департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради [PERSON] підтверджує вину ТОВ «БМТ «Парус» у затопленні; з 3 хвилини 47 секунд представник ТОВ «БМТ «Парус» Андрій Стрілець визнає вину відповідача у затопленні квартири. 03 серпня 2018 року мешканцями будинку по [ADDRESS] складено акт про відмову представників ТОВ «БТМ «Парус» від участі у складенні акту про залиття дощовою водою будинку по [ADDRESS] та підписання відповідних документів. 30 серпня 2018 року, знову сталося затоплення приміщення з даху будинку, про що представниками КП «Жилсервіс 2» ДМР складено акт № 167 від 13.09.2018 року, на підставі письмового звернення позивача до КП «Жилсервіс 2» ДМР від 03.09.2018р. Позивачем, листом від 03.09.2018р. повідомлено відповідача Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради та Заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів, директора Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради [PERSON] , про неодноразові затоплення будинку та розташованих у ньому квартир, внаслідок чого майну позивача, мешканців будинку спричинена шкода та про необхідність негайного вжиття заходів відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради у відповідності до повноважень визначених п.п.2.1.1.1 Положення про департамент житлового господарства Дніпропетровської міської ради, затвердженим рішенням Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 р. № 30/8, а також у відповідності до умов договору підряду №82/18 від 21.05.2018р. В зазначеному листі, позивачем запропоновано відшкодувати йому заподіяну шкоду в розмірі 116\~426грн. 71коп. та 2\~700дол.США, у зв`язку із публічним визнанням [PERSON] перед мешканцями будинку вини підрядника у залитті приміщень та квартир будинку, а також публічною обіцянкою компенсувати підрядником заподіяну шкоду. Відповіді на зазначене письмове звернення позивача, надійшли від відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради, у листах від 17.09.2018 №Я-186/3 та від 27.09.2018 №Я-85/3 тотожних за змістом, у яких позивача повідомлено, що відшкодування у повному обсязі, а саме матеріальної шкоди у розмірі 116\~426грн. 71коп. та 2\~700дол.США, має здійснюватися в судовому порядку особою, вину якої у вчиненні правопорушення буде встановлено за рішенням суду. 17 вересня 2018 року, знову сталося затоплення квартири внаслідок протікання труби центрального опалення, яка знаходиться на даху будинку, про що представниками КП «Жилсервіс 2» складено акт № 178 від 02.10.2018 року, на підставі письмового звернення позивача до КП «Жилсервіс 2» ДМР від 19.09.2018р. Позивачем, листом від 19.09.2018р. повідомлено відповідача Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, про те, що знову відбулось затоплення будинку та розташованих у ньому квартир, внаслідок чого майну позивача, мешканців будинку спричинена шкода, внаслідок неодноразових затоплень квартири наявні шкідливі фактори (пліснява), що шкодять здоров`ю та про необхідність негайного вжиття заходів відповідачем Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради у відповідності до повноважень визначених п.п.2.1.1.1 Положення про департамент житлового господарства Дніпропетровської міської ради, затвердженим рішенням Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 р. № 30/8, а також у відповідності до умов договору підряду №82/18 від 21.05.2018р., з метою негайного усунення причин затоплення (відремонтувати) чи відшкодувати заподіяну шкоду. 17 вересня 2018 року, позивач звернувся до лікаря, у зв`язку поганим самопочуттям викликаним систематичним залиттям квартири. Згідно інформації про огляд терапевтом, Діагноз лікаря: «Гіпертонічний криз, неускладнений. ВСД по гіпертонічному типу. Астено-невротичний синдром. 01 жовтня 2018 року, позивачем укладено договір найму житлового приміщення з ФОП [PERSON] для проживання позивача, дружини, доньки та собаки. Термін дії договору найму 6 місяців із щомісячною оплатою за найм житла 15\~600грн. 02 жовтня 2018 року, позивач звернувся до ПП «Бласт», з метою проведення розрахунку вартості ремонтних робіт для відновлення квартири. ПП «Бласт» було складено Договірну ціну ремонту квартири [ADDRESS] , локальний кошторис ремонту квартири [ADDRESS] , Підсумкову відомість ресурсів, за якими вартість ремонтних робіт для відновлення квартири склала 98\~292грн. 71коп. 20 листопада 2018 року, позивач звернувся до Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, для проведення судової будівельно-технічної експертизи та отримання експертного висновку, щодо встановлення розміру матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири позивача. За результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, було отримано висновок експерта №6139-18 від 05.03.2019р., у якому встановлено вартість матеріальної шкоди, що завдана квартирі [ADDRESS] , внаслідок її залиття складає 91\~848грн. 15коп. (з урахуванням ПДВ). В тексті висновку експертом вказана інформація щодо причин залиття, з актів, які були оформлені представниками КП «Жилсервіс 2» ДМР. Вартість проведення експертизи в сумі 3\~956грн. 40коп. сплачена позивачем. 22 листопада 2018 року, позивач звернувся до ДУ «Дніпропетровський ОЛЦ МОЗ України», з метою відбору зразків, для дослідження наявності плісневих грибів та дріжджів за адресою: кв. [ADDRESS] . За результатами дослідження зразків, виявлено плісневі гриби 45 КУО на 100см2 поверхні, виявлений суцільний ріст плісневих грибів на 100см2 поверхні, виявлено плісневі гриби 1 КУО на 100см2 поверхні, про що видано Результат №3895-3897 від 27.11.2018р. 09 січня 2019 року, знову сталося затоплення квартири внаслідок протікання покрівлі, спричиненого таяням снігу на даху будинку, про що представниками КП «Жилсервіс 2» складено акт №3 від 09.01.2019 року. на підставі письмового звернення представника позивача до КП «Жилсервіс 2» ДМР від 09.01.2018р. Розглянувши доводи позивача, на яких ґрунтуються позовні вимоги, та відповідні заперечення відповідача, суд виходить з такого. Згідно п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань\~житлово\~- комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (надалі Правила) у разі залиття, аварії комісією за заявою особи складається відповідний акт за зразком, наведеним у додатку 4 до цих Правил. Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає\~послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. У акті зазначається, де трапилась аварія, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які речі ушкоджено), чітко зазначаються причини залиття надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду.\~ Отже з наведеного вбачається, що вказаний Акт складається для фіксування факту залиття квартири та наслідків, які спричинили дане залиття, тобто є доказом у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної таким залиттям. З матеріалів справи вбачається, що КП Жилсервіс 2» Дніпровської міської ради складені акти від 06.07.2018р. №94, від 30.07.2018р. №118, від 03.08.2018р. №135, від 13.09.2018р. №136, 02.10.2018р. №178, від 09.01.2019 №3 про залиття квартири позивача. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої\~статті 3 Цивільного кодексу України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦК України , цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Згідно ч.2 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Зміст принципів справедливості, добросовісності і розумності полягає в тому, що тексти законів, угод та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту, вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановленні його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу; поєднання створення норм, спрямованих на забезпечення реалізації цивільного права з дотриманням прав і інтересів інших осіб. Отже, за приписами ст.\~3, 11,\~509 ЦК України\~зобов`язання виникають, зокрема, з договору та завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі та повинні ґрунтуватися на принципах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно ч.1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.\~ З матеріалів справи вбачається, що відповідачами в порушення наведених загальних правил добросовісності, розумності та справедливості зобов`язань, не вчинялись достатні та необхідні дії передбачені умовами договору підряду №82/18 від 21.05.2018р. (п.2.1., п.6.1.2., п.6.2.2., п.6.2.5., п.6.3.2., п.6.3.4., 6.4.1.) для виконання робіт з капітального ремонту покрівлі, що становить складову частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] - якісно, у відповідності до вимог чинного законодавства, нормативно-технічних актів та санітарних норм; під контролем за якістю виконання робіт підрядником та субпідрядниками; із своєчасним усуненням недоліків, що виникли внаслідок порушень під час виконання робіт; приймати лише роботи, які виконані якісно. Внаслідок не вчинення відповідачами достатніх та необхідних дій передбачених умовами договору підряду №82/18 від 21.05.2018р. відбулись залиття квартири позивача дощовою та талою водою, водою з системи опалення з даху будинку, що зафіксовано від актами від 06.07.2018р. №94, від 30.07.2018р. №118, від 03.08.2018р. №135, від 13.09.2018р. №136, 02.10.2018р. №178, від 09.01.2019 №3, фотографіями, відеосюжетами телеканалів «11 канал», «9 телеканал» та «Дніпро ТВ» та протоколами опитування [PERSON] (Протокол опитування адвокатом вд 14.05.19 року), [PERSON] (Протокол опитування адвокатом від 31.07.19 року); [PERSON] (Протокол опитування адвокатом від 30.07.2019 року); [PERSON] (Протокол опитування адвокатом від 30.07.2019 року); [PERSON] (Протокол опитування адвокатом від 30.07.2019 року); [PERSON] (Протокол опитування адвокатом від 30.07.2019 року); [PERSON] (Протокол опитування адвокатом від 31.07.2019 року), які містяться у матеріалах справи, у зв`язку із чим майну позивача спричинена шкода. З матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово письмово звертався до відповідачів (листи від 11.06.2018р., 04.07.2018р., 23.07.2018р., 30.07.2018р., 03.09.2018р., 19.09.2018р.), з інформацією про залиття квартири та спричинення шкоди його майну але відповідачами не були вжиті заходи для усунення причин залиттів дощовою водою та системи опалення з даху будинку. Суд встановлено, що факти залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачами у ході розгляду справи. Розмір матеріальної шкоди заявленої позивачем, визначений на підставі, локального кошторису ремонту квартири [ADDRESS] , складеного ПП «Бласт», з метою проведення розрахунку вартості ремонтних робіт для відновлення квартири складає 98 292грн. 71коп. Разом з тим, розмір матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття квартири, встановлено висновком експерта №6139-18 від 05.03.2019р., який складає 91\~848грн. 15коп. (з урахуванням ПДВ). Під час визначення матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, суд приймає до уваги та вважає обґрунтованою суму визначену висновком експерта №6139-18 від 05.03.2019р., яка складає 91 848грн. 15коп. (з урахуванням ПДВ). Розмір матеріальної шкоди позивачу внаслідок найму житла, у зв`язку із шкідливими (пліснява) умовами проживання після неодноразового залиття квартири, складає 93 600грн. Cуд, на підставі зібраних у справі доказів, результатів судової експертизи, пояснень сторін, дійшов висновку, що позивачем належними та допустимими доказами у справі підтверджено розмір спричиненої йому відповідачами шкоди. З огляду на вищевказане, суд погоджується з доводами позивача про наявність підстав для солідарного відшкодування матеріальної шкоди, завданої позивачу, у зв`язку із систематичним невиконанням зобов`язань, а саме невжиттям відповідачами достатніх та необхідних дій для уникнення спричинення такої шкоди позивачу. Відповідно до\~статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст.190 ЖК України, підприємства, установи,\~ організації,\~ а також громадяни, які\~\~заподіяли\~ шкоду\~ жилим будинкам,\~ жилим приміщенням,\~ інженерному\~\~обладнанню,\~об`єктам\~благоустрою\~\~і\~\~зеленим\~\~\~насадженням\~\~на\~прилеглих\~до\~будинків\~ділянках,\~зобов`язані\~відшкодувати\~заподіяну\~\~шкоду.\~ Згідно з частинами першою та другою\~статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, поняття «збитки» передбачає й упущену вигоду, під якою розуміються доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено. Крім того, при вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов, є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Як передбачено\~ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілій, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.\~ Згідно\~ з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.\~ Пунктом 5\~постанови Пленуму Верховного Суду від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~визначено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її\~заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням\~заподіювача\~та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягають з`ясуванню наступні обставини: чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.\~ З матеріалів справи вбачається, що на стан здоров`я позивача погіршився, внаслідок тривалого перебування у стресі, що викликаний неодноразовими залиттями його квартири, тривалій неможливості використання, позивачем та його сім`єю, квартири належної якості за призначенням та витрачанням часу: на повідомлення відповідачів про залиття та організацію документального оформлення цих залиттів; усунення у квартирі наслідків залиттів для зменшення шкоди майну. Позивач та його сім`я змінили звичний спосіб життя: позивач проживав окремо від вагітної дружини та малолітньої доньки, і не мав можливості проводити час безпосередньо з дружиною та донькою, а подальшому винаймав для проживання інше житло, у зв`язку з шкідливими (пліснява) умовами проживання у квартирі після її неодноразових залиттів. З огляду на вищевказане, враховуючи ступінь і характер заподіяного збитку, тривалість перенесених незручностей і переживань, суд погоджується з доводами позивача про наявність підстав для солідарного відшкодування моральної шкоди в розмірі 150\~000грн., завданої позивачу, у зв`язку із систематичним невиконанням відповідачами зобов`язань, а саме невжиттям відповідачами достатніх та необхідних дій для уникнення спричинення шкоди позивачу, внаслідок чого позивач зазнав моральних страждань. У рішенні ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України» зазначено, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів. Такими нормами, у даному разі, є норми чинного\~Цивільного процесуального кодексу України, якими, зокрема, врегульовано права та обов`язків учасників справи та порядок реалізації ними таких прав. Згідно із ч. 1 та 2 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до ст.ст. 76-80 ЦПК України, вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивач зобов`язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Згідно ч. 3 ст.12, ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). У пункті 11\~постанови, від 18 грудня 2009 року, № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом\~\~обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів,\~\~розрахунки,\~\~з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) №4909/04від 10 лютого 2010 року, вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування\~рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі\~«Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. ) від 09.12.1994, серія A, 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen. Finland), 37801/97, п. 36, від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вище стоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. ), №49684/99, п. 30, від 27.09.2001). Зважаючи на те, що позивачем документально та в повному обсязі підтверджено матеріальну і моральну шкоду, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, з огляду на те, що позовні вимоги позивача задоволено частково, на підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за можливе стягнути з відповідачів понесені позивачем судові витрати в сумі по 1295,99 грн. з кожного. Відповідно до частин другої статті 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1)складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2)часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3)обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4)ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. З наявних у матеріалах справи документів вбачається, що витрати на професійну правничу допомогу складають 6300,00 грн., що підтверджується копіями: ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ХМ № 014954 від 14.03.2019 року, договору про надання правової допомоги №б/н від 01.11.2018 року, акту наданих послуг від 14.05.2019 року, квитанцію від № 0.0. 1352015775.1 від 14.05.2019 року про оплату за надання адвокатських послуг. Витрати позивача на проведення судової будівельно-технічної експертизи складають 3\~956грн. 40коп. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявлений до стягнення розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним із наданими адвокатом послугами та складністю цієї справи, а відтак, підлягає задоволенню та стягненню з відповідачів. На підставі викладеного,

Outcome: partial