Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-05 00:00:00

Адвокат Сидоренко Н.О. звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини, що залишилась після смерті його сестри - [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що померла [PERSON] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина на 1/6 частину та 4/6 вищезазначеного будинку. У січні 2020 року [PERSON] звернувся до нотаріуса з заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на вказане спадкове майно, однак, отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском ним строку прийняття спадщини. Ухвалою суду від 19.07.2020 року провадження у справі відкрито, її розгляд ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. В судове засідання 16.10.2020 року позивач та представник позивача не з`явились, в поданій до суду заяві просили розглянути справу в їх відсутність, позовні вимоги підтримали, на їх задоволенні наполягали. Представник відповідача Новокаховської міської ради Херсонської області в судове засідання також не з`явився, в письмовій заяві, надісланій на адресу суду, проти задоволення позову не заперечував, просив справу розглянути без його участі, відповідно до чинного законодавства. За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу по суті у відсутність сторін, та, відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження у зв`язку із визнанням позову відповідачем, оскільки для цього є законні підстави, крім того, визнання відповідачем позову не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб. Також, суд вважає можливим, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши докази по справі, встановивши нижчезазначені факти та відповідні їм правовідносини, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , є рідним братом [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження серії: [NUMBER] від 10.11.1952 року та [NUMBER] від 25.12.1967 року. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] . Після її смерті відкрилась спадщина на 1/6 частину будинку [ADDRESS] , та на 4/6 частини цього ж будинку, які належать померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Новокаховського міського нотаріального округу Трояндою О.В. від 27.06.1990 року №2-1417 та свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Новокаховського міського нотаріального округу Пасько Н.О. від 04.12.1996 року №2-2437. За життя [PERSON] заповіту складено не було. Крім позивача, інші спадкоємці у померлої відсутні. У січні 2020 року позивач звернувся до Новокаховської державної контори Херсонської області із заявою про прийняття ним спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті, але листом нотаріуса вих.№49/01-16 від 31.01.2020 року йому у видачі такого свідоцтва було відмовлено у зв`язку з пропущення встановленого законом строку та рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання щодо визначення додаткового строку. Відповідно до ст. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи судом встановлено, що померла [PERSON] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Позивач [PERSON] весь час фактично проживав разом із сестрою, доглядав за нею. Крім того, він є співвласником цього будинку, а саме: на праві приватної власності належить 1/6 частина, що підтверджується копією технічного паспорту на будинок. Таким чином, як стверджує позивач, він вважав, що оскільки проживав з сестрою на час відкриття спадщини, то прийняв спадщину фактично, оскільки не заявляв про відмову від неї. Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає можливим визнати причини пропуску строку прийняття [PERSON] спадщини поважними, позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі ним заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved