Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-21 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування вимог позовної заяви зазначає, що [INFO] померла її мати [PERSON] , у зв`язку з чим відкрилася спадщина. Відповідачі по справі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є дітьми спадкодавця. 15.01.1998 року мати склала заповіт в користь свого сина [PERSON] , який на момент смерті спадкодавця не був змінений та скасований. Спадщину після смерті матері [PERSON] не прийняв, оскільки при зверненні до нотаріальної контори з відповідною заявою, з`ясувалося, що у правовстановлюючих документах спадкодавця та спадкоємця містяться помилки у їх прізвищах, що породжувало сумнів у їх родинних зв`язках, в тому числі, щодо права на спадкування [PERSON] після смерті [PERSON] . Таким чином спадщина залишилася ніким не прийнята. Вона, як і відповідачі у справі, будучи дітьми спадкодавця, є спадкоємцями першої черги за законом. Однак, відповідачі не претендують на свої частки у спадковому майні. Вказує, що у зв`язку з неприйняттям спадщини спадкоємцем за заповітом, у неї виникло право на прийняття спадщини протягом трьох місяців, з моменту не прийняття спадщини. Однак, вона також пропустила строк для прийняття спадщини, як вважає з поважної причини, оскільки в період з 21.07.2010 року по 09.08.2010 року захворіла на радикуліт поперково-крижового відділу хребта, згодом проходила реабілітацію протягом тривалого часу, що стало перешкодою для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вважає причину пропуску строку поважною та просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, судові витрати по сплаті судового збору просить залишити за нею. Позивач в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відусутності, позов підтримала. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, подали заяву про розгляд справи у їх відсутності позовні вимоги визнали. На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними звукозаписувальними засобами не здійснювалося. Ознайомившись із доводами позовної заяви, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити з таких підстав. З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] померла [INFO] . З копій свідоцтв про народження та з відповідних копій свідоцтва про одруження, судом встановлено, що сторони у справі є дітьми спадкодавця [PERSON] . Згідно копії заповіту, посвідченого 15.01.1998 року секретарем Руда-Колтівської сільської ради Золочівського району Львівської області, [PERSON] все своє майно заповіла своєму синові [PERSON] . Згідно довідки № 373 від 20.07.2021 року, виданої Золочівською міською радою Золочівського району Львівської області, останнім місцем проживання [PERSON] , яка померла [INFO] було с. Опаки Золочівського району Львівської області. На день смерті спадкодавець проживала та була зареєстрована у будинку одна. Заповіт посвідчений від її імені в користь сина [PERSON] , 1971 р.н., не змінено та не скасовано. З витягу із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 62509140 від 17.11.2020 року вбачається, що в спадковому реєстрі інформація після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , відсутня, що свідчить про те, що ніхто із спадкоємців не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Із копії мадичної карти [PERSON] , [INFO] , судом встановлено, що остання з 21.07.2010 року по 09.08.2010 року хворіла на радикуліт попереково -крижового відділу хребта. Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Згідно зі статтею 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст. 1270 ЦК України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Таким чином, спадкоємець за заповітом [PERSON] зобов`язаний був прийняти спадщину протягом шести місяців з моменту відкриття спадщини, а саме в період з 25.01.2010 року по 25.07.2010 року, оскільки із спадкодавцем не проживав, однак спадщини не прийняв, то право на спадкування перейшло до спадкоємців за законом, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , і строк для прийняття ними спадщини законом встановлено, три місяці з моменту неприйняття спрадщини, тобто з 25.07.2010 року по 25.10.2010 року. З матеріалів справи судом встановлено, що жоден із спадкоємців першої черги за законом після смерті матері [PERSON] спадщини не прийняв, окрім того, спадкоємці [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на свої частки в спадковому майні не претендують, окрім позивачки, яка пропустила строк для прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними. Позивач, як спадкоємець за законом, згідно вимог ст. 1269, 1270 ЦК України, з 25.07.2010 року 25.10.2010 року повинна була подати, заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , проте, такої у вказаний строк не подала, оскільки хворіла, що підтверджується належними та допустимими доказами. Враховуючи обставини справи, неприйняття спадщини іншими спадкоємцями як за заповітом так і за законом, відсутність спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку в спадковому майні, а також наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, які є об`єктивними, суд приходить до висновку, що такі є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а тому позовні вимоги є підставні для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви прийняття спадщини.

Outcome: approved