Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-02 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, терміном 60 календарних днів, яка відкрилася після смерті тітки [PERSON] , що померла [INFO] . \~ \~ \~ \~В позові вказала, що після [PERSON] постало питання про прийняття спадщини за заповітом, однак в приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу їй відмовили у зв`язку з пропущенням строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини стало те, що вона вважала, що її батько (рідний брат померлої), [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , як спадкоємцем за законом другої черги, а також її рідний брат (племінник померлої), [PERSON] , як спадкоємець за заповітом, спадщину після смерті рідної сестри та тітки, [PERSON] , у встановлений законодавством шестимісячний строк з дня відкриття спадщини прийняли, і тільки у квітня 2018 року вона дізналася, що ніхто з них спадщину не приймали і її брат, [PERSON] повідомив своєю заявою, що спадщину не приймав, на спадкове майно померлої тітки не претендує та не заперечує проти оформлення спадщини за законом на ім`я рідної сестри, [PERSON] , і тому нею був пропущений вказаний строк для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Позивачка в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву та просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги заявлені позивачкою визнав у повному обсязі та не заперечив задоволенню позову. \~ \~ \~ \~На підставі статей\~211,\~223 Цивільного процесуального кодексу України\~(надалі по тексту\~ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами. \~ \~ \~ \~Дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що спадкодавець майна [PERSON] померла [INFO] . Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00021005189 від 18.09.2018 року, свідоцтвом про народження серії [NUMBER] стверджується, що спадкодавець [PERSON] та батько позивачки [PERSON] були братом і сестрою. З свідоцтва про народження серії [NUMBER] бачається, що [PERSON] , яка реєструючи шлюб змінила прізвище на « [PERSON] » (свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] ), була дочкою [PERSON] . \~ \~ \~ \~Отже, вищенаведеними документами підтверджено родинні зв`язки між спадкодавцем [PERSON] та спадкоємцем [PERSON] Заповітом посвідченим [PERSON] , секретарем Киянської сільської ради Ємільчинського району 04.08.2000 року, зареєстрованим в реєстрі за № 22, стверджується, що [PERSON] при житті заповіла житловий будинок з надвірними будівлями, земельну ділянку площею 0,52 га., своєму [PERSON] [PERSON] , який помер [INFO] , і спадщину після смерті рідної сестри. [PERSON] не приймав. Єдиною спадкоємицею за заповітом всього спадкового майна після смерті [PERSON] , є його дочка, [PERSON] , яка спадщину після смерті батька прийняла та оформила, згідно спадкової справи № 159 за 2014 р заведеної 02.07.2014 року державним нотаріусом Ємільчинської держнотконтори Піскун О.Є. Згідно заповіту посвідченого [PERSON] , секретарем Киянської сільської ради Ємільчинського району 21.12.2001 року, зареєстрованого в реєстрі за № 39, [PERSON] заповіла житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в с. Крем`янка Ємільчинського району Житомирської області, на ім`я [PERSON] , а також заповітом посвідченим [PERSON] , секретарем Киянської сільської ради Ємільчинського району 25 березня 2011 року, зареєстрованим в реєстрі за № 3, заповіла земельні ділянки, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ [NUMBER] , виданого Смільчинською РДА 19.04.2006 року [PERSON] . Крім [PERSON] спадкоємцем майна покійної [PERSON] за законом та за вищевказаним заповітом, є її рідний брат (племінник померлої), [PERSON] , який до Ємільчинської державної нотаріальної контори чи до приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу в шестимісячний строк, з дня відкриття спадщини, із заявою про прийняття спадщини після смерті рідної тітки. [PERSON] , не звертався, із спадкодавицею, на день її смерті, за однією адресою, зареєстрований не був і постійно з нею не проживав, у фактичне володіння та управління спадковим майном не вступав, пропустив встановлений законодавством строк для прийняття спадщини і вважається таким, що спадщину не приймав, на спадкове майно не претендує, звертатися до суду для продовження строку для прийняття спадщини після смерті рідної тітки не буде, не заперечує проти оформлення спадщини за законом на ім`я [PERSON] , про що повідомив своєю заявою від 13.04.2018 року, справжність підпису на якій засвідчено [PERSON] , в.о. старости сіл Киянка та Крем`янка старостинського округу № 5 Барашівської сільської ради Ємільчинського району, 13.04.2018 року, зареєстровано в реєстрі за № 1. Отже, єдиною спадкоємицею за законом всього спадкового майна після смерті [PERSON] , яка звернулась за видачею свідоцтв про право на спадщину, є її племінниця, [PERSON] . \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до постанови приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу № 420/02-31 від 21.09.2018 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском нею визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду за захистом своїх прав. Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні було встановлено, що позивачка [PERSON] є племінницею спадкодавця [PERSON] Будь-який інший спадкоємець за законом спадщину у встановленому законом порядку не прийняв. \~ \~ \~ \~За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Таким чином, неприйняття спадщини за заповітом братом спадкодавця, батьком позивачки, відмова від права на спадщину за законом і за заповітом братом позивачки, племінником спадкодавця є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 року № 6-1320цс17 та від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17. \~ \~ \~ \~Отже, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved