Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до Трускавецького міського суду Львівської області з позовом до виконавчого комітету Трускавецької ради про скасування рішення про зняття з квартирної черги та поновлення на квартирному обліку, третя особа на стороні позивача: [PERSON] . Позов мотивований тим, що 01 липня 1986 року вона була направлена на роботу до Трускавецької міської лікарні як молодий спеціаліст. На даний час вона працює у вказаній установі медичною сестрою. 19 лютого 1987 року вона була зарахована на квартирний облік за місцем проживання при виконавчому комітеті Трускавецької міської ради та включена у список громадян, які користуються правом позачергового одержання житлових приміщень. Станом на листопад 2020 року вона перебувала на позачерговій черзі під № 1. 04 листопада 2020 року на підставі рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 142 вона була знята з вказаного квартирного обліку у зв`язку з покращенням житлових умов її сім`єю. У вересні 2020 року її повнолітній син [PERSON] , який є інвалідом дитинства, набув у власність квартиру у м. Львів. Її син живе та працює у м. Львів, фактично створив свою сім`ю. він лише залишився на даний час зареєстрованим у м. Трускавець. Вона особисто житла у своїй власності не має, не користується житлом, придбаним сином. Просить постановити рішення, який скасувати рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради від 04 листопада 2020 року № 142 щодо зняття [PERSON] з квартирного обліку у зв`язку з покращенням житлових умов та зобов`язати відповідача поновити її на квартирному обліку з часу безпідставного виключення. Від відповідача надійшов відзив, у якому представник Трускавецької міської ради просить відмовити у задоволенні позову з огляду на наступне. [PERSON] була зарахована на квартирний облік за місцем проживання при виконавчому комітеті Трускавецької міської ради та включена у список громадян, які користуються правом позачергового одержання житла як молодий спеціаліст з 19 лютого 1987 року. Після одруження та народження дітей на обліку стояла сім`я, яка складалася з чотирьох чоловік. Рішенням Трускавецького міського суду Львівської області від 09 липня 2004 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, у результаті чого син [PERSON] залишився проживати з матір`ю, а дочка [PERSON] з батьком [PERSON] . У 2009 році [PERSON] звернулася з заявою про внесення змін у квартирну справу та просила рахувати склад її сім`ї як двох осіб: її та сина [PERSON] 14 лютого 2011 року була проведена приватизація квартири [ADDRESS] , яка складається з двох кімнат. Співвласниками квартири є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Крім цього, [PERSON] на праві приватної власності з 19 березня 2018 року належить двокімнатна квартира у м. Львів. Після придбання квартири сином ні позивачка, ні [PERSON] не зверталися з заявою про внесення змін у квартирну справу. Отже, [PERSON] вже забезпечений житлом, а тому у нього відсутні підстави для перебування на квартирному обліку разом з матір`ю. Також з 27 грудня 2012 року по 14 липня 2018 року [PERSON] та [PERSON] були співвласниками двокімнатної квартири у м. Дрогобич. У період з 25 липня 2011 року по 28 жовтня 2020 року позивачка не поновлювала документи для визначення підстав для подальшого перебування сім`ї на квартирному обліку, укривала факти про набуття та відчуження іншого житла. Рішення виконавчого комітету Трускавецької міської ради від 04 листопада 2020 року № 142 «Про зняття з квартирного обліку [PERSON] прийнято на підстав інформаційних довідок, у сім`ї позивачки та її сина вже є на праві приватної власності житлова площа у м. Львів та у м. Трускавець, розмір якої перевищує граничну норму житлової площі на одну особу для перебування на квартирному обліку. Позивачка [PERSON] звернулася до суду з заявою, у якій просила проводити розгляд справи у її відсутності. Вказала, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить її позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечив проти задоволення позову з підстав, наведених у відзиві. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: [PERSON] у судове засідання не з`явився. Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.3 ст. 12 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Статтею 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону від 17 липня 1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. З листа виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 08 від 01 березня 1995 року вбачається, що рішенням Трускавецького міськвиконкому № 56 від 19 лютого 1987 року [PERSON] зарахована на квартирний облік за місцем проживання при міськвиконкомі, на даний час перебуває у позачерговій черзі під [ADDRESS] , склад сім`ї 4 особи (вона, чоловік, син, дочка). Свідоцтвом про право власності на квартиру від 14 лютого 2011 року, виданого відділом обліку, розподілу та приватизації житла Трускавецької міської ради, підтверджується, що квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та членам сім`ї: [PERSON] , [PERSON] у рівних частках кожному. З технічного паспорта на вказану квартиру вбачається, що квартира складається з двох кімнат площею 25,2 кв.м., кухні площею 8,6 кв.м., вбиральні (поєднаної) площею 3,3 кв.м., коридору площею 8,1 кв.м., вбудованої шафи площею 0,8 кв.м. Загальна площа квартири становить 48,4 кв.м., а також квартира обладнана лоджією площею 2,4 кв.м. Рішенням Трускавецького міського суду від 09 липня 2004 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Цим же рішенням ухвалено сина [PERSON] , [INFO] , залишити проживати разом з матір`ю, [PERSON] , а доньку [PERSON] , [INFO] разом з батьком, [PERSON] . 28 вересня 2009 року [PERSON] звернулася з заявою на ім`я міського голови м. Трускавець Грицака Л.Я., у якій просила залишити її на квартирному обліку для одержання житла у зв`язку зі зміною складу сім`ї. у даний час, зазначає заявниця, вона проживає у квартирі [ADDRESS] , де проживає дві сім`ї. Її сім`я складається з двох чоловік: неї та сина [PERSON] . Згідно з рішенням № 142 від 04 листопада 2020 року виконавчого комітету Трускавецької міської ради Кулик Г.О. знято з квартирного обліку у зв`язку з покращенням житлових умов (придбання житла), яка перебуває на обліку складом сім`ї дві особи (вона, син) з 19 лютого 1987 року у загальній черзі під № 41 та в списку позачергового одержання житла під № 2. Відповідно до абз. 1 п. 55 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень Українській РСР, затвердженими Постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 року № 470, жиле приміщенння надається громадянинові на всіх членів, які перебувають разом з ним на квартирному обліку. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Зазначена квартира має загальну площу 75,7 кв.м., житлова площа становить 38,5 кв.м. Отже, [PERSON] вже забезпечений житлом, а тому підстави його перебування на квартирному обліку разом з мамою за місцем реєстрації у м. Трускавець відсутні. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 25 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень Українській РСР, затвердженими Постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 року № 470, Виконавчі комітети місцевих Рад народних депутатів, підприємства, установи, організації щороку в період з 1 жовтня по 31 грудня проводять перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані. Виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень. Зміни з питань, що належать до компетенції виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів, адміністрації підприємства, установи, організації (органу громадської організації) і профспілкового комітету, провадяться після прийняття рішень цими органами. Про внесені зміни заінтересованим особам направляється письмове повідомлення. \~ \~ \~ \~Пунктом 25-1 зазначених Правил інформація про громадян, взятих на квартирний облік, та зміни до неї в установленому законодавством порядку вносяться до Єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов. \~ \~ \~ \~У ході розгляду справи позивачкою не надано жодного доказу того, що вона вона поновлювала документи для визначення підстав для подальшого перебування сім`ї на квартирному обліку. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 40 Житлового кодексу УРСР громадяни перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до одержання житлового приміщення, за винятком випадків, передбачених частиною другої цієї статті. Громадяни знімаються\~з обліку\~потребуючих поліпшення\~житлових умов\~у випадках: 1) поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення; 1-1) одноразового одержання за їх бажанням від органів державної влади або органів місцевого самоврядування грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення у встановленому порядку; 2)\~виїзду на\~постійне місце\~проживання до\~іншого населеного\~пункту; 3) припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР; 4) засудження до позбавлення волі на строк понад шість місяців, заслання або вислання; 5) подання відомостей, що не відповідають дійсності, які стали підставою для взяття на облік, або неправомірних дій службових осіб при вирішенні питання про взяття на облік. Згідно зі ст. 47 Житлового кодексу УРСР норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Відповідно до ч. 1 ст. 48 Житлового кодексу УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки. Оскільки син позивачки є власником на даний момент окремого житла, а житлова площа у квартирі, яку на даний час займає позивачка не є меншою, ніж встановлений ліміт житлової площі житловим законодавством, суд вважає, що [PERSON] не є особою, яка потребує покращення житлових умов у розумінні чинного житлового законодавства. Суд приходить до переконання, що дії відповідача про зняття з квартирної черги є правомірними, а підстав для скасування рішення про зняття з квартирної черги немає. На підставі наведеного та

Outcome: dismissed