Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, терміном 90 календарних днів, яка відкрилася після смерті [PERSON] , що померла [INFO] . В позові вказала, що після [PERSON] постало питання про прийняття спадщини за заповітом, однак в приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу їй відмовили у зв`язку з пропущенням строку встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини стало те, що вона не знала про наявність заповіту, дізналася тільки в 2018 році розбираючи документи в будинку померлої. Позивачка в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву та просила справу розглянути без її участі, позовні вимоги заявлені позивачкою визнала у повному обсязі та не заперечив задоволенню позову. На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами. Дослідивши зібрані по справі письмові докази, суд приходить до наступного. Із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що спадкодавець майна [PERSON] померла [INFO] . Заповітом посвідченим 20.09.2001 року секретарем Медведівської сільської ради, зареєстрованим в реєстрі № 12 стверджується, що [PERSON] при житті заповіла належне їй майно [PERSON] . Відповідно до постанови приватного нотаріуса Ємільчинського районного нотаріального округу № 393/02-31 від 05.10.2018 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду за захистом своїх прав. Згідно довідки Медведівського старостинського округу № 432 від 01.10.2018 року, [PERSON] , на день смерті [INFO] була зареєстрована і постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . В судовому засіданні було встановлено, що позивачка [PERSON] є спадкоємцем за заповітом, будь-який інший спадкоємець за заповітом (законом) спадщину у встановленому законом порядку не прийняв. З довідки Медведівського старостинського округу № 501 від 22.11.2018 року, свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що спадкоємців які мають право на обов`язкову частку у спадковому майні [PERSON] не має. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Таким чином, суд приходить до висновку, що [PERSON] дійсно з поважної причини пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , в зв`язку з чим позовна заява, яка є законною і обґрунтованою, підлягає до задоволення.

Outcome: approved