Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-16 00:00:00

[PERSON] звернулася до Тетіївського районного суду з позовом до Тетіївської міської ради, в якому просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого спадкова справа до його майна не була заведена. Згідно роз`яснення по спадковому праву, наданого державним нотаріусом, їй було рекомендовано звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки нею пропущений строк для прийняття спадщини. Позивач пропустила передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини із-за відсутності в неї паспорта громадянина України, який виготовили лише в листопаді 2020 року. Ухвалою Тетіївського районного суду Київської області від 21.01.2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого засідання. Ухвалою Тетіївського районного суду Київської області від 07.04.2021 року за клопотанням позивача [PERSON] замінено первісного відповідача Тетіївську міську раду належним відповідачем [PERSON] , [INFO] , інтереси якого представляє його опікун [PERSON] . У підготовчому засіданні представник позивача за довіреністю [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] та його законний представник [PERSON] в підготовчому засіданні позовні вимоги визнали у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується копією повторного свідоцтва про народження серії [NUMBER] . (а.с.6). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Позивач є спадкоємицею на майно спадкодавця [PERSON] за законом. Із наданого [PERSON] письмового роз`яснення по спадковому праву, виданого державним нотаріусом Тетіївської районної державної нотаріальної контори Київської області 16.12.2020 року № 818/01-16 вбачається, що оскільки вона заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , до нотаріальної контори в установлений законом строк не подала, на день смерті з ним не була зареєстрована, тому пропустила строк для прийняття спадщини. Крім того, зазначено, що спадкова справа до майна [PERSON] , який помер [INFO] , не заведена. (а.с.16). Як підставу пропуску строку для прийняття спадщини, позивач вказує, що шестимісячний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, зокрема у зв`язку із відсутністю у неї паспорта громадянина України, який вдалося виготовити лише в листопаді місяці 2020 року. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Вирішуючи даний спір, суд застосовує норми спадкового права Цивільного кодексу України та враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивач вищезазначених вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подала своєчасно до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження №61-6700св19) та від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, пунктом 24 постанови №7 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Із матеріалів справи встановлено, що позивач є спадкоємицею за законом, спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась, що свідчить про те, що інші особи не заявляли права на спадкове майно після смерті [PERSON] . Разом з тим, позивач не відмовляється від прийняття спадщини. Зазначені обставини свідчать, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушує права інших осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року за № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Враховуючи, що відповідач визнав позовні вимоги у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства, досліджених доказів, з огляду на встановлені обставини, суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини тривалістю у три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved