Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання за нею права власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що згідно даних БТІ спірна квартира була зареєстрована в рівних долях за її братом, який помер [INFO], матір'ю, яка померла [INFO], та батьком, який помер [INFO]. Після смерті брата 1/3 частина квартири перейшла відповідно до свідоцтва про право на спадщину у власність матері. Батьком було складено заповіт, яким все належне йому на день смерті майно він заповів позивачу. Після смерті матері позивачу стало відомо, що правовстановлюючі документи на квартиру втрачені, по сьогоднішній день їх не знайдено. Позивач після смерті батька звернулася до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину, проте нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на відсутність правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Посилаючись на те, що вона не може оформити право на спадщину в нотаріальній конторі за відсутності правовстановлюючих документів, позивач просить визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті свого батька [PERSON], який помер [INFO]. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала. Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав до суду заяву, в якій просив прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу за відсутності представника. Представник Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій у вирішенні спору поклався на розсуд суду та просив розглядати справу за відсутності представника. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що спірна квартира [ADDRESS] була приватизована згідно з розпорядженням органу приватизації від 27.05.2003 року №2486 на трьох осіб: [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло та довідкою Управління житлово-комунального господарства Оболонської РДА у м .Києві № 92-і від 28.03.2014 року. [INFO] [PERSON] помер. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 12 грудня 2007 року, право власності на 1/3 частину спірної квартири після смерті [PERSON] набула його мати [PERSON] З відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 15 січня 2015 року №685 (И-2015), наданої на запит суду, вбачається, що спірна квартира на праві власності зареєстрована: 2/3 частини квартири за [PERSON] та [PERSON] в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.05.2003 року; 1/3 частина квартири за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 12.12.2007 року; інформація щодо обтяження на вказану квартиру відсутня. З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомості щодо вказаного об'єкта нерухомого майна відсутні. Згідно свідоцтва про одруження [NUMBER], виданого 26 грудня 1963 року Бюро запису актів громадянського стану виконкому Подільської районної Ради депутатів трудящих УРСР, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 26 грудня 1963 року, після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище [PERSON]. Відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER], виданого 01 червня 1965 року, [PERSON] народилася [INFO], її батьком є [PERSON], матір'ю - [PERSON] [PERSON] померла [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER], виданим 01 вересня 2012 року. З матеріалів спадкової справи №123/2014, заведеної після смерті [PERSON], вбачається, що 04 жовтня 2007 року [PERSON] складено заповіт, за яким все майно, що буде належати їй на день смерті, вона заповідає [PERSON] Заявою №333 від 27 лютого 2014 року, наявною в матеріалах вказаної спадкової справи, [PERSON] повідомив нотаріуса Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, що прийняв спадкове майно, яке залишилось на день смерті [PERSON] На заяві нотаріусом вказано, що факт прийняття спадщини [PERSON] перевірено за довідкою КП «Житлосервіс «Куренівка» в Оболонському районі м. Києва (ЖЕК №514) №20621 та №20622 від 20 вересня 2013 року та штампом в паспорті [PERSON] про реєстрацію за однією адресою з [PERSON] з 22.06.1972 року по теперішній час. Заявою №449 від 24 березня 2014 року, наявною в матеріалах вказаної спадкової справи, [PERSON] повідомила, що спадщину після смерті [PERSON] вона не приймала та не заперечує проти оформлення спадщини на [PERSON] Проте, свідоцтво про право на спадщину [PERSON] не отримав, [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER], виданим 25 квітня 2014 року. Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. За змістом ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином, [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] З матеріалів спадкової справи №410/2014, заведеної після смерті [PERSON], вбачається, що 04 жовтня 2007 року [PERSON] складено заповіт, за яким все майно, що буде належати йому на день смерті, він заповідає [PERSON] 04 серпня 2014 року, тобто у встановлений законом шестимісячний строк, позивач звернулася до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON] Згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. З матеріалів спадкової справи вбачається, що позивач є донькою померлого і є спадкоємцем за заповітом, інші спадкоємці, крім позивача, з заявами про прийняття спадщини не зверталися. Позивач у заяві про прийняття спадщини повідомила, що інших спадкоємців немає. Відповідно до п. п. 4.15, 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Постановою державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори від 20 листопада 2014 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] у зв'язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на вказану квартиру. Як вбачається з пояснень представника позивача, правовстановлюючі документи на спірну квартиру втрачені. З матеріалів справи вбачається, що за життя батьком позивача було подано заяву до органів внутрішніх справ від 29.03.2014 року про втрату документів на нерухоме майно та оголошення від 01.04.2014 року про втрату документів на нерухоме майно. Відповідно до вимог чинного законодавства з заявою про видачу дублікату правовстановлюючого документу у разі його втрати, може звернутися лише власник нерухомого майна. На підставі викладеного судом встановлено відсутність умов для отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину після смерті батька у нотаріуса, тому її вимоги про визнання за нею в судовому порядку права власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [PERSON], який помер [INFO], підлягають задоволенню.

Outcome: approved