Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-03 00:00:00

[PERSON] \~звернулася до\~суду із\~позовом,\~в якому\~просить розірвати\~шлюб з\~відповідачем,\~зареєстрований 07.12.2006\~року Відділом\~реєстрації актів\~цивільного стану\~Вишгородського районного\~управління юстиції\~Київської області,\~актовий запис\~№ 275. Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини й цінності, між ними втрачено почуття любові та поваги одне до одного. Шлюбно-сімейні відносини між ними припинені, не проживають однією сім`єю, не ведуть спільного господарства. Вважає збереження сім`ї та примирення з відповідачем неможливим, а подальше перебування в шлюбі із відповідачем суперечить її інтересам. Позивач у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити. Відповідач до\~суду не\~з`явився,\~про день\~та час\~слухання справи\~був належним\~чином повідомлений,\~шляхом направлення\~судових повісток\~про виклик\~до суду,\~шляхом розміщення\~оголошення на\~сайті суду,\~про що\~свідчать поштові\~повідомлення,\~ які\~знаходяться у\~матеріалах справи.\~Заяви про\~розгляд справи\~за його\~відсутність до\~суду не\~надходило. Не скористався своїми правами, не надав до суду відзив проти позову та докази по справі, а тому суд, відповідно до ч. 4 ст.223 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Таким чином, суд враховуючи вимоги ст. 210 ЦПК України, щодо строків розгляду справи, вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У судовому засіданні встановлено, що сторони уклали шлюб 07 грудня 2006 року зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 275, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 53). Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с. 10). Сторони не проживають однією сім`єю, не ведуть спільного господарства та не підтримують шлюбно-сімейні відносини, втратили почуття поваги і любові один до одного. Відповідно до ч. 3 ст. 56 Сімейного кодексу України, кожен має право припинити шлюбні відносини. Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Подружні відносини сторони припинили, спільне господарство не ведеться, разом не проживають, подальше збереження шлюбу позивач вважає не можливим, оскільки це суперечить її інтересам. Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За таких умов суд вважає, що подальше збереження шлюбу між сторонами суперечитиме їхнім інтересам, а тому шлюб між сторонами підлягає розірванню. Шлюб сторони розривають вперше. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач просить після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище « [PERSON] ». За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved