Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з уточненим позовом до [PERSON] , третя особа: ТДВ СК «Альфа-Гарант» про відшкодування шкоди, обґрунтувавши свої вимоги тим, що постановою суду від 20.11.2018 року [PERSON] визнано винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. 26.10.2018 року о 12.00 год. [PERSON] у [ADDRESS] . [ADDRESS] , по вул. Сучасній, біля будинку № 38, керуючи належним йому тр анспортним засобом ЗАЗ AF4854 FORZA державний номер [NUMBER] , рухався по мокрому асфальтовому покриттю, та під час зустрічного роз`їзду, не дотримався безпечного інтервалу та здійснив зіткнення з автомобілем Toyota RAV 4 державний номер [NUMBER] , та після чого скоїв неконтрольований рух та здійснив зіткнення з автомобілем SUZUKI Grand Vitara державний номер [NUMBER] , чим порушив п. 13.3 Правил дорожнього руху України. В результаті ДТП автомобіль SUZUKI Grand Vitara державний номер [NUMBER] , що належить позивачу на праві власності, отримав механічні пошкодження. Згідно з висновком № 143 експертного авто товарознавчого обстеження від 29.10.2018 року, визначена вартість заподіяної позивачу матеріальної шкоди в пошкодження в ДТП її автомобілю SUZUKI Grand Vitara державний номер [NUMBER] , яка складає 30 478 гривен 60 копійок, з яких 15 239.30 гривен вартість відновлюваного ремонту автомобілю, а 15 239.30 гривен це величина втрати товарної вартості авто. Цивільно-правова відповідальність [PERSON] застрахована в ТДВ СК «Альфа-Гарант», згідно полісу АМ-0002355753 від 31.03.2018 року. Після ДТП сторони звернулися із заявами до ТДВ СК «Альфа-Гарант, на що отримали відповідь про те, що після розгляду справи про адміністративне правопорушення в суді, та визнання [PERSON] винним судом, страхова компанія відшкодує завдані позивачу в результаті ДТП збитки. 03 грудня 2018 року на картковий рахунок позивача в АТ КБ «Приватбанк», ТДВ СК «Альфа-Гарант» були перераховані в рахунок відшкодування завданих збитків грошові кошти в сумі 6 275.00 гривень, що не відповідає вартості завданої позивачу в результаті ДТП шкоди. Страхова компанія зробила калькуляцію вартості відновлюваного ремонту, та вирішила виплатити позивачу не всю суму завданої матеріальної шкоди, а лише частку 9 930.00 гривень. З урахуванням того, що поліс страхування цивільно-правової відповідальності АМ-0002355753 від 31.03.2018 року передбачає франшизу в сумі 2000.00 гривень, позивачу страховою компанією було сплачено лише 6 275.00 гривень. Телефоном позивач повідомила [PERSON] про те, що страхова компанія, в якій застрахована його цивільно-правової відповідальності, відмовляється відшкодовувати їй завдану матеріальну шкоду, та що згідно умов страхування він також повинен сплатити їй грошові кошти в сумі 2000.00 гривень у вигляді франшизи, та 15 239.30 гривень величину втрати товарної вартості її нового автомобілю, на що останній повідомив, що йому в страховій компанії повідомили про виплату позивачу всієї суми згідно висновку експерта, та що він відмовляється виплачувати їй грошові кошти на відшкодування завданих ним матеріальних збитків. В результаті ДТП позивач відчула сильний шок та страх за своє життя. Крім цього, [PERSON] було пошкоджено її автомобіль, який на момент ДТП був практично новий, цей автомобіль був придбаний за 15 днів до ДТП. Грошові кошти на автомобіль вона накопичувала тривалий час, обмежуючи себе у всьому. Моральну шкоду вона оцінює в 2000 гривень. 12 лютого 2019 року між позивачем та товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» було укладено Угоду про виконання зобов`язань, в якій сторони нашли згоду про можливість врегулювання спору, здійсненням страховою компанією виплати позивачу страхового відшкодування в сумі 10 675.00 гривень. В зв`язку з викладеним просить суд стягнути з відповідача на її користь в рахунок відшкодування матеріальних збитків, грошові кошти в сумі 17 239.30 грн., в рахунок відшкодування моральної шкоди грошові кошти в сумі 2000.00 грн., витрати по сплаті судового збору 768.40 грн., витрати на правову допомогу 3000.00 грн., вартість проведення експертного авто товарознавчого дослідження 800.00 грн. Позивач [PERSON] та її представник, [PERSON] , в судове засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи без їх участі, позов просили задовольнити. Відповідач [PERSON] повідомлявся про розгляд справи у спрощеному провадженні, а також про необхідність надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують її відзив. У відповідності до п.3, п.4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач не подав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи у спрощеному порядку, не використав наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. Третя особа, ТДВ СК «Альфа-Гарант», в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце судового розгляду повідомлена належним чином. Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до наступного висновку. Постановою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 20.11.2018 року по справі № 243/10687/18 відповідач [PERSON] визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.124 КУпАП\~. Постановою суду від 20.11.2018 року, яка набула законної сили, встановлено, що 26.10.2018 року о 12.00 год. у м. Слов`янську, по вул. Сучасній, біля будинку № 38, [PERSON] , керуючи транспортним засобом ЗАЗ АF4854 FORZA, д/н [NUMBER] , рухаючись по мокрому асфальтному покриттю під час зустрічного роз`їзду не дотримався безпечного інтервалу та здійснив зіткнення з автомобілем Toyota RAV 4, д/н [NUMBER] , та після чого скоїв неконтрольований рух та здійснив зіткнення з автомобілем SUZUKI Grand Vitara, д/н [NUMBER] . В результаті ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження. Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідження від 29.10.2018 року за №143 встановлено, що вартість матеріальної шкоди, спричиненої власнику автомобіля SUZUKI Grand Vitara, д/н [NUMBER] становить 30478,60 грн. Згідно з довідкою Територіального сервісного центру 1443 РСЦ МВС в Донецькій області від 19.12.2018 року транспортний засіб ЗАЗ АF4854 FORZA, д/н [NUMBER] зареєстрований на ім`я [PERSON] Цивільно-правова відповідальність [PERSON] застрахована в ТДВ СК «Альфа-Гарант», згідно полісу АМ-0002355753 від 31.03.2018 року, ліміт відповідальності за майнову шкоду становить 100\~000 грн., франшиза 2000 грн. Згідно з довідкою АТ КБ «Приватбанк» від 10.12.2018 року на картку клієнта [PERSON] від ТДВ СК «Альфа-Гарант» зараховано страхове відшкодування в сумі 6275,00 грн. 12.02.2019 року між [PERSON] та ТДВ СК «Альфа-Гарант» укладено угоду про виконання зобов`язань, за якою сторони дійшли згоди, що належна [PERSON] сума страхового відшкодування за вищевказаним страховим випадком становить 10675 грн., в зв`язку з чим страхова компанія зобов`язалась доплатити позивачу 4400 грн. Згідно з довідкою АТ КБ «Приватбанк» від 20.02.2019 року на картку клієнта [PERSON] від ТДВ СК «Альфа-Гарант» зараховано страхове відшкодування в сумі 4378,00 грн. \~ \~ \~ \~Частиною першою\~статті 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Згідно з частинами першою, другою\~статті 1187 ЦК України\~джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. \~ \~ \~ \~Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою (пункт 1 частини першої\~статті 1188 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини третьої\~статті 988 ЦК України\~страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~статтею 1194 ЦК України\~особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої, другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). \~ \~ \~ \~Пунктом 32.7 частини першої статті 32 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» встановлено, що шкоду, пов`язану з втратою товарного вигляду транспортного засобу, страховик не відшкодовує. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої\~наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092\~(далі - Методика), вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування колісного транспортного засобу (далі - КТЗ), з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 8.3 Методики вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості. \~ \~ \~ \~За змістом наведених положень законодавства величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків). \~ \~ \~ \~Пунктом 1.6 Методики визначено, що величина втрати товарної вартості - це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ. \~ \~ \~ \~Пунктом 8.6 Методики передбачено два випадки, коли в разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості: 1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті. \~ \~ \~ \~Показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу. \~ \~ \~ \~Втрата товарної вартості транспортного засобу розглядається в Методиці як економічне поняття, що охоплює, серед іншого, і втрату товарного (зовнішнього) вигляду. \~ \~ \~ \~Ураховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, зумовлене передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів і агрегатів, з`єднань і захисних властивостей покриттів у зв`язку з ДТП і подальшим ремонтом. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико-хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є наслідком проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу. \~ \~ \~ \~Економічна характеристика втрати товарного вигляду дозволяє віднести витрати на його відновлення до реальних збитків. \~ \~ \~ \~Відповідно до підпункту 8.6.1 пункту 8.6 Методики величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ. \~ \~ \~ \~Відновлювальний ремонт (або ремонт) - це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Складова частина КТЗ (складник) - деталь, складова одиниця чи комплектувальний виріб, які відповідають вимогам конструкторської документації (пункт 1.6 Методики). \~ \~ \~ \~Тобто величина втрати товарної вартості нараховується в разі потреби проведення ремонтних робіт, що здійснюються як методами відновлення, так і методами заміни пошкоджених: деталі, складової одиниці чи комплектувального виробу, які відповідають вимогам конструкторської документації усіх типів КТЗ. \~ \~ \~ \~Підпунктом 8.6.2 Методики визначено вичерпний перелік випадків, коли величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується, зокрема в разі заміни окремих складників, що не потребують фарбування та не погіршують зовнішній вигляд КТЗ (скло, фари, бампери, декоративні накладки, пневматичні шини, зовнішня і внутрішня фурнітура тощо) (підпункт «е»). \~ \~ \~ \~Таким чином, нарахування втрати товарної вартості передбачено, коли провадиться ремонт окремих деталей, вузлів і агрегатів, а також у разі заміни деталей, якщо це впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості транспортного засобу. Втрата товарної вартості не нараховується у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів, що не потребують фарбування, за умови, що це не впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості автомобіля (заміна двигуна на новий, заміна фар, ліхтарів, скла, шин тощо). Якщо ж у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів буде потрібне фарбування, то за умови, що це впливає на зовнішній вигляд транспортного засобу, втрата товарної вартості нараховується. \~ \~ \~ \~Системний аналіз пункту 32.7 частини першої статті 32 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», статті\~22, абзацу третього пункту 3 частини першої статті\~988, статей\~1166,\~1187,\~1194 ЦК України, пунктів 1.6, 8.6, 8.6.1, 8.6.2 Методики дає можливість дійти висновків, що власник пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу має право на відшкодування у повному обсязі завданої йому майнової шкоди. При цьому, якщо цивільна відповідальність заподіювача шкоди була застрахована, але розміру страхового відшкодування не вистачає для повного відшкодування завданої майнової шкоди, у тому числі й у разі встановлення законодавчих обмежень щодо відшкодування шкоди страховиком, то в такому разі майнова шкода у вигляді втрати товарної вартості транспортного засобу повинна бути відшкодована особою, яка завдала шкоду, в загальному порядку. \~ \~ \~ \~Подібна\~правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду України від 04 червня 2014 року № 6-49цс14,\~від 16 грудня 2015 року № 6-760цс15. Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідження від 29.10.2018 року за №143 встановлено втрату товарної вартості транспортного засобу в розмірі 15239,30 грн. Поняття «франшиза» міститься у статті 9 Закону України «Про страхування»\~і його слід розуміти як частину збитків, що не відшкодовуються страховиком згідно з договором страхування. Застосування франшизи передбачено статтею 12 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», згідно з якою розмір франшизи при відшкодуванні шкоди, заподіяної майну потерпілих, встановлюється при укладанні договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності і не може перевищувати 2 % від страхової суми, у межах якого відшкодовується збиток, заподіяний майну потерпілих. Страхове відшкодування завжди зменшується на суму франшизи, розрахованої за правилами цього підпункту. За ст. 36.6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страхувальником або особою, відповідальною за завдані збитки, має бути компенсована сума франшизи, якщо вона була передбачена договором страхування. Судом було встановлено, що сума завданих матеріальних збитків [PERSON] у вигляді франшизи за Полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів АМ-0002355753 від 31.03.2018 року дорівнює 2000 грн., яка підлягає стягненню на користь [PERSON] з особи, винної у спричиненні ДТП від 26.10.2018 року, якою є [PERSON] . Враховуючи викладене, позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди належить задовольнити в повному обсязі у розмірі 17239,30 грн. Відповідно до\~статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 1167 ЦК України\~визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до пункту 3\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно з пунктом 9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Враховуючи вищевикладене, системно проаналізувавши доводи позивача щодо завданої йому моральної шкоди, форм її прояву,\~\~конкретні обставини спірних правовідносин, наслідки вчиненого відповідачем ДТП, суд вважає, що розмір моральної шкоди у 2 000,00 грн. буде розумним, справедливим та адекватним способом відновлення порушеного немайнового права позивача. В зв`язку з викладеним, вимоги позивача в частині відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню, та з відповідача на користь позивача належить стягнути 2000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь понесені витрати по справі, а саме: судовий збір в розмірі 768,40 грн., витрати на проведення товарознавчого дослідження в розмірі 800,00 грн., витрати на правову допомогу в розмірі 3000,00 грн. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до квитанції №38189440 від 14.01.2019 року позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в сумі 768,40 грн. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 грн. Відповідно до ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до розрахунку від 28.02.2019 року [PERSON] сплачено за правничу допомогу по даному позову 3000 грн. Згідно з ч.2 ст.137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача понесені позивачем витрати на правничу допомогу пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме, в розмірі 3000 грн. Крім того, позивачем надано квитанцію від 29.10.2018 року за понесені витрати на проведення експертного автотоварознавчого дослідження, розмір яких склав 800 грн. Згідно з ч.1 ст.140 ЦПК України особа, яка надала доказ на вимогу суду, має право вимагати виплати грошової компенсації своїх витрат, пов`язаних із наданням такого доказу. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача витрати на проведення експертного автотоварознавчого\~дослідження пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме, стягнути з [PERSON] на користь позивача 800 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved