Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-22 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача , в якому просить : визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом , що відкрилася після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , тривалістю три місяці. В обгрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] померла рідна сестра позивача [PERSON] , [INFO] , яка на час відкриття спадщини постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини позивач постійно не проживала. Протягом життя позивач з сестрою сімейних стосунків не підтримувала , практично не спілкувалися та майже нічого не знали про життя одна одної. Лише в квітні 2019 року від доньки померлої позивачу стало відомо про наявність заповіту ,складеного померлою на ім,я позивача , за умовами якого вона заповіла позивачу все її майно .Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась , ніхто із спадкоємців за законом до нотаріуса про прийняття спадщини не звертався та спадщину не прийняв , свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Спадкове майно складається з 1/8 частки житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Чорнобровки І.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але отримала відмову у оформленні своїх спадкових справ через пропуск встановленого законом строку звернення із відповідною заявою про прийняття спадщини . 22 квітня 2019 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду , відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження у підготовче засідання. 21 травня 2019 року ухвалою суду клопотання позивача про витребування доказів задоволено,прідготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду. Позивач та її представник в судовому засіданні позов пітримали, просили задовольнити , в подальшому представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з,явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Суд, вислухавши вступне слово позивача та її представника, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . Після її смерті залишилося майно , а саме: 1/8 частина житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] . Померла є рідною сестрою позивача [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про право на спадщину , посвідченого державним нотаріусом Сьомої ХДНК від 02 лютого 1979 року за р. №3-665 , житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , спадкоємцями майна ,яке залишилося після смерті [PERSON] , який помер [INFO] є : дружина - [PERSON] , доньки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно , державного реєстру Іпотек , Єдиного реєстру заборон відчуження об,єктів нерухомого майна від 20.02.2019 року житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] належить: 5/8 [PERSON] , 1/8 [PERSON] , 1/8 [PERSON] . Як вбачається з копії заповіту від 09 липня 2009 року посвідченого ПН ХМНО Скиба Т.В. за р. №2610 , померла [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла все своє майно та майнові права своїй сестрі [PERSON] . Постановою ПН ХМНО Чорнобровка І.В. від 05.04.2019 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом , у зв,язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Згідно відповіді наданої на виконання ухвали суду від 21 травня 2019 року ПН ХМНО Чорнобровка І.В. , спадкова справа щодо померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , не заводилась , що також підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) . На день смерті місце проживання померлої [PERSON] було за адресою: [ADDRESS] . За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона є донькою померлої [PERSON] . У квітні 2019 року вона у документах знайшла заповіт матері на ім,я позивача [PERSON] , після чого одразу їй повідомила про наявність заповіту. Встановивши, що [PERSON] була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] не заводилась, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, аналізуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що строк, встановлений законом для прийняття спадщини, був пропущений позивачем з поважних причин, та вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачеві додатковий строк 3 місяці для прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved