Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, [PERSON] у якому за збільшеними позовними вимогами просить встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу її та померлого [INFO] року [PERSON], [INFO], з серпня 2007 року по день смерті останнього; визнати її спадкоємцем за законом четвертої черги майна померлого [INFO] року [PERSON] та визнати за нею в порядку спадкування за законом, як спадкоємця четвертої черги, після померлого [INFO] року [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS]; на квартиру [ADDRESS]; на земельну ділянку, що розташована на території Жовтневої сільської ради с/т «Переяслівське», ділянка [NUMBER] Яготинського району Київської області; на причіп легковий В, реєстраційний [NUMBER], ідентифікатор 272529/4407С, марка ПМЗ, модель 81011, 1993 року випуску, а також право власності на грошові вклади: у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Сосюри, 4 рахунок [NUMBER] на ім'я [PERSON] на суму 17 904,39 грн.; у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, рахунок [NUMBER], ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Сосюри, 4 на ім'я [PERSON] з рахунку [NUMBER] на суму 6 605,75 грн.; у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, рахунок [NUMBER], ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Я.Гашека, 17, на ім'я [PERSON] на суму 5 910,85 грн.; у ВАТ «Державний ощадний банк України» Дніпровське територіально-відокремлене безбалансове відділення філія № 7989/0315, ідентифікаційний код 02760554, за адресою 02160, м. Київ, вул. Сосюри, 4 рахунок [NUMBER] на ім'я [PERSON] з рахунку [NUMBER] по заповіту на суму 6 074,80 грн. та у ПАТ «КБ «Хрещатик» на картковому рахунку [NUMBER] на ім'я [PERSON] на суму 5 560,62 грн. (т. 2, а.с. 84, 85). Вимоги мотивує тим, що вона та [PERSON] проживали однією сім'єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з серпня 2007 року по день смерті [PERSON] - по [INFO] року у квартирі [ADDRESS], були пов'язані спільним побутом, мали взаємні права та обов'язки, вели з ним разом домашнє господарство, мали спільний бюджет, піклувалися один про одного, поліпшували умови свого проживання та побуту, спільною працею набували з ним майно, тобто проживали без реєстрації шлюбу з усіма притаманними ознаками шлюбно-сімейних відносин. В подальшому вирішили одружитися, однак так і не встигли офіційно зареєструвати шлюб. За час проживання однією сім'єю ними було придбано у спільну сумісну власність за гроші з сімейного бюджету шафу 22.11.2007 року, пральну машину Самсунг 21.01.2008 року, холодильник Норд 02.03.2008 року, телевізор Самсунг 13.01.2008 року, принтер 17.06.2013 року, що підтверджується письмовими доказами. Після смерті [PERSON] вона залишилася проживати у його квартирі [ADDRESS] вступила в управління та користування його майном, сплачує квартплату, комунальні платежі та інші витрати по утриманню майна. Вона як дружина приймала участь у похованні свого чоловіка, сплачувала кошти за поминальний обід. Смерть її чоловіка [INFO] року була зненацька, він ніколи не хворів, потрапив в лікарню 15.09.2014 року з діагнозом рак пилорического відділу шлунка 4 ступеня. Всі її кошти пішли на рятування життя чоловіка, його лікування, інтенсивну терапію та підготовку для операції. Про те, що чоловік хворий на рак їм стало відомо тільки після проходження обстежень у Київській міській клінічній лікарні № 4 де він і помер [INFO] року. Після смерті [PERSON] залишилося вищевказане спадкове майно та грошові вклади. [PERSON] після смерті його матері [PERSON] прийняв спадщину, що підтверджується спадковою справою. Інші спадкоємці у [PERSON] за заповітом та за законом першої, другої та третьої черг відсутні, тому вона має право на спадкування за законом у четверту чергу, оскільки вона проживала зі спадкодавцем однією сім'єю протягом семи років, тобто не менш як 5 років до часу відкриття спадщини. Встановлення вказаного юридичного факту їй необхідно для належного оформлення права на спадщину та одержання свідоцтва про право на спадщину. Третьою особою [PERSON] був поданий позов до [PERSON], Київської міської ради, третя особа Головне управління юстиції у м. Києві про встановлення факту родинних відносин, визнання спадкоємцем третьої черги за правом представлення та визнання права власності на спадкове майно (т. 1, а.с. 58-60). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.05.2015 року вимоги за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору [PERSON] до [PERSON], Київської міської ради про встановлення факту родинних відносин, визнання спадкоємцем третьої черги за правом представлення та визнання права власності на спадкове майно було об'єднано у одне провадження з первісним позовом [PERSON] до Київської міської ради, треті особи Головне управління юстиції у м. Києві, [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права власності на спадкове майно (а.с. 105, 106, т. 1). Третя особа із самостійними вимогами щодо предмету спору [PERSON] за заявленими вимогами у останній редакції просить встановити факт, що вона є двоюрідною сестрою [PERSON], який помер [INFO] року, визнати її спадкоємцем третьої черги спадкоємців за законом за спадкодавцем [PERSON] та визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на квартиру за адресою [ADDRESS] на квартиру за адресою [ADDRESS]; на земельну ділянку площею 0,1254 га на території Жовтневої сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області в садовому товаристві «Переяслівське», ділянка [NUMBER]; на причіп легковий В, реєстраційний [NUMBER], ідентифікатор 172529/4407С, марка ПМЗ, модель 81011, 1993 року випуску та право власності на грошові вклади: на рахунку [NUMBER] відкритий на ім'я [PERSON] в сумі 17 904,39 грн. у відділенні № 7989/0315 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, вул. Сосюри, 4; на вклад на рахунку [NUMBER] відкритий на ім'я [PERSON] в сумі 6 605,75 грн. у відділенні № 7989/0315 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, вул. Сосюри, 4; на вклад на рахунку [NUMBER] відкритий на ім'я [PERSON] в сумі 6 074,80 грн. у відділенні № 7989/0315 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, вул. Сосюри, 4; на вклад на рахунку [NUMBER] відкритий на ім'я [PERSON] в сумі 5 910,85 грн. у відділенні № 7989/0318 ПАТ «Державний ощадний банк України» за адресою м. Київ, бул. Я.Гашека, 17 та на вклад на картковому рахунку [NUMBER] відкритий на ім'я [PERSON] в сумі 5 560,62 грн. у ПАТ «КБ «Хрещатик» за адресою м. Києв, вул. Хрещатик, 8-А (а.с. 72, т. 2). Вимоги позовної заяви третьої особи [PERSON] мотивовані тим, що вона є двоюрідною сестрою [PERSON], померлого [INFO] року, тому є спадкоємцем за законом третьої черги за правом представлення. У встановлений законом строк вона звернулася із відповідною заявою про прийняття спадщини до Десятої Київської державної нотаріальної контори, на підставі якої було заведено спадкову справу № 875/2014. Однак у видачі свідоцтва їй було відмовлено у зв'язку із тим, що 02.04.2015 року із заявою про прийняття спадщини звернулася [PERSON], як особа, яка ніби-то проживала однією сім'єю зі спадкодавцем не менше як 5 років до часу відкриття спадщини та повідомила, що вона звернулася до суду. Встановлення факту родинних відносин необхідно для вирішення питання щодо спадкових прав після померлого [PERSON]. В судовому засіданні позивач за первісним позовом та її представник [PERSON] підтримали заявлені вимоги, у задоволенні позову третьої особи просили відмовити. Третя особа [PERSON] та її представник [PERSON] в судому засіданні заперечували проти позову [PERSON] та просили задовольнити позов третьої особи із самостійними вимогами. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином, представник Київської міської ради Солдатченко Л.М. суду подала письмові пояснення з проханням відмовити у задоволенні позову [PERSON] через недоведеність, [PERSON] відмовити у частині визнання права власності, в іншій частині вимог прийняти рішення згідно чинного законодавства на підставі поданих сторонами доказів та розглянути справу у відсутності представника Київської міської ради (а.с. 226-230, т.1). Представник третьої особи Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи третя особа була повідомлена належним чином, суду подавала заяву з проханням розглянути справу на розсуд суду без участі представника Головного територіального управління юстиції у м. Києві за наявними документами та доказами і ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства (а.с. 185, 186, т. 1). Вислухавши пояснення позивача [PERSON], представника позивача, третю особу із самостійними вимогами [PERSON], представника третьої особи, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісний позов та позов третьої особи із самостійними вимогами підлягають задоволенню частково, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] року (а.с. 7). На час відкриття спадщини батьки спадкодавця померли, у зареєстрованому шлюбі [PERSON] не перебував, дітей не мав. Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 Цивільного кодексу України). Відповідно ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. [PERSON] зверталася до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою від 20.03.2015 року про прийняття спадщини після померлого [INFO] року [PERSON] (а.с. 45, т.1). Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульги С.В. від 02.04.2015 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом [PERSON] було відмовлено з посиланням на те, що у матеріалах спадкової справи відсутнє рішення суду щодо встановлення факту проживання спадкоємця зі спадкодавцем однією сім'єю не менше як п'ять років до часу відкриття спадщини (а.с. 44-44 зв.). 28 жовтня 2014 року [PERSON] подавала заяву до Десятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом на підставі якої було заведено спадкову справу № 875/2014, та заяву для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] року [PERSON] При цьому державним нотаріусом 18.04.2015 року винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у якій зазначено про те, що 02.04.2015 року із заявою про прийняття спадщини звернулася [PERSON], яка проживала з померлим однією сім'єю без реєстрації шлюбу та повідомила про зверненя до Дніпровського районного суду м. Києва. Крім того, згідно наданих документів нотаріус немає можливості установити родинні стосунки між [PERSON] та [PERSON] (а.с. 64, т.1). За заявленими вимогами [PERSON], серед іншого, просить встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу її та померлого [INFO] року [PERSON] і визнати її спадкоємцем за законом четвертої черги майна померлого [PERSON] Суд вважає, що вимоги у цій частині підлягають задоволенню, так як знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, виходячи з наступного. Як роз'яснено у п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом. До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Проживання однією сім'єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК. Про обставини проживання однією сім'єю позивача та [PERSON] свідчить путівка № 1 бази відпочинку «Автотранспортник» від 19.07.2012 року, яку отримував спадкодавець [PERSON] за місцем роботи в Автобусному парку № 2 КП «Київпастранс» для відпочинку з 23.07 до 08.08.2012 року на трьох осіб, а саме: на себе, на дружину та на онука (а.с. 31, 32, т. 1). Також [PERSON] та [PERSON] разом відвідували свята родини позивача, про що свідчать фотознімки; їм спільно надсилалося запрошення на весілля від 13.07.2012 року, що відображено на платівці (а.с. 31, 32, 33, 34, т.2). Факт проживання [PERSON] зі спадкодавцем однією сім'єю без реєстрації шлюбу з 2007 року до дня смерті [PERSON] і ведення ними спільного побуту підтверджено суду показами свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Так, допитаний судом свідок [PERSON] суду пояснив, що з 2000 року він разом працював водієм з [PERSON], були друзями, дружили сім'ями, разом проводили свята, відпочивали. [PERSON] почала разом жити з [PERSON] у квартирі [PERSON] з середини 2007 року однією сім'єю. [PERSON] відрекомендував [PERSON], як дружину, вони вели спільне господарство, разом за його участю привозили плиту, пральну машину. Він майже щодня відвідував їх вдома, позивач постійно була у квартирі [PERSON], готувала їсти, було там прибрано. [PERSON] та [PERSON] разом ходили по магазинам, з ними часто був онук позивача [PERSON], який спадкодавця називав «[PERSON]». Він з офісу позивача привозив комп'ютер у квартиру [PERSON] [ADDRESS]. В лікарню [PERSON] привіз він, з ним там були [PERSON] та він. Свідок [PERSON] засвідчила, що вона є сусідкою спадкодавця, знає його родину, [PERSON] є двоюрідна сестра [PERSON], так як батько останнього [PERSON] був рідним дядьком [PERSON] по батьковій лінії. Батьки [PERSON] та [PERSON] були рідними. [PERSON] з'явилася у квартирі [ADDRESS] дев'ять років тому, з того часу жила постійно. [PERSON] любив [PERSON] та [PERSON], про що їй говорив особисто, хотів з [PERSON] розписатися та зареєструвати її, жили вони однією сім'єю, у квартирі було прибрано. [PERSON] та [PERSON] разом ходили на базар, з дитиною на площадку. Її квартира через стінку з квартирою [PERSON] і вона весь час з 2007 року чула розмови позивача з [PERSON], сварок між ними ніколи не було. Свідок [PERSON] засвідчила, що [PERSON] є її рідна сестра. З [PERSON] вона познайомилася у [PERSON] на дні народженні [INFO] року, після того [PERSON] та [PERSON] почали жити разом у квартирі [PERSON] однією сім'єю, разом їздили в село до їхньої матері. Вона часто була у них в гостях. Свідок [PERSON] засвідчила, що вона є невісткою [PERSON] З [PERSON] вона познайомилась на початку 2007 року, з того часу позивач та [PERSON] разом жили як одна сім'я, разом їздили відпочивати, спільно проживали, [PERSON] любив її сина [PERSON] з яким багато проводив часу. Допитані свідки з боку [PERSON] підтвердили факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] та не спростували обставин проживання [PERSON] зі спадкодавцем, оскільки у квартирі [PERSON] за спірний період не були, окрім свідка [PERSON], та стверджувальних пояснень щодо цього не надавали. Свідок [PERSON] засвідчив, що він є зятем [PERSON]. [PERSON] часто приїзджав у село на могили батьків. Позивача він ніколи не бачив. Жінок у [PERSON] було багато. У 2008-2010 році його батько купував авто у [PERSON], тоді він був у його квартирі де присутність жінки не бачив. Батько [PERSON] та батько [PERSON] були рідні брати. Проте до даних показів свідка стосовно не проживання позивача зі спадкодавцем суд відноситься критично, оскільки вказаний візит був епізодичним та конкретно дата такого відвідування названа не була. З пояснень [PERSON], в шлюбі вона не перебувала у період спільного проживання з [PERSON], що підтверджується відміткою у паспорті позивача, відповідно якої шлюб між [PERSON] та [PERSON] був розірваний 12.01.2004 року (а.с. 36, т.1). Свідок [PERSON] засвідчила, що [PERSON] є двоюрідна сестра [PERSON] [PERSON] приїзжав в село, при спілкуванні нічого про дружину не казав, бачила його десь у 2009, 2010 роках тричі. Свідок [PERSON] засвідчив, що [PERSON] є його мати, позивача він бачив один раз в лікарні та на похоронах. Його мати двоюрідна сестра [PERSON] Він чув за позивача, що вони живуть разом. [PERSON] говорив, що з ним живе жінка, проте не називав ім'я. Свідок [PERSON] засвідчила, що [PERSON] є її двоюрідна сестра. Вона знає [PERSON] та його батька - дядька [PERSON], який їздив до свого брата в село до дядька [PERSON]. З матеріалів справи також убачається, що батьком спадкодавця [PERSON], [INFO], є [PERSON] (копія свідоцтва про народження - а.с. 21, т.1). Відповідно архівної довідки Державного архіву Київської області від 08.10.2014 року № 01-38/1566(2), згідно актового запису від 11.02.1932 р. про народження, батьками [PERSON] (так у документі) є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 66, т.1). [PERSON] та [PERSON] також є батьками [PERSON], [INFO] (запис про народження - а.с. 70, т.1). Відповідно експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук Країни № 056/320-1 від 28.04.2015 року, записи імен по батькові [PERSON] - [PERSON], [PERSON] - [PERSON], [PERSON] - [PERSON], прізвища [PERSON] та [PERSON], імен [PERSON] та [PERSON], [PERSON] та [PERSON] у документах наданих для експертизи є ідентичними (а.с. 72, т.1). Отже, [PERSON] та [PERSON] були рідними братами, оскільки мали спільних батьків, у зв'язку з чим [PERSON] є дядьком спадкодавця [PERSON]. Згідно свідоцтва про укладення шлюбу, дошлюбне прізвище третьої особи із самостійними вимогами [PERSON] було [PERSON] (а.с. 63, т.1). [PERSON] є батьком [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження останньої (а.с. 62, т.1). Згідно свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] року (а.с. 71, т. 1). З урахуванням зазначеного письмовими доказами та показами свідків підтверджено факт того, що [PERSON] являється двоюрідною сестрою [PERSON], оскільки їхні батьки були рідними братами, так як останні мали спільних матір та батька. У зв'язку з цим заявлені вимоги третьої особи підлягають задоволенню у частині встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем. [PERSON] також просить визнати її спадкоємцем третьої черги за правом представлення. Як визначено ч. 4 ст. 1266 ЦК України, двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. За нормою ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Оскільки [PERSON] являється спадкоємцем четвертої черги за законом майна померлого [PERSON], тому положення статті 1265 ЦК України щодо п'ятої черги спадкоємців за законом та норма статті 1266 ЦК України, якою визначено спадкування за правом представлення, у даному випадку застосовані бути не можуть. У зв'язку з цим заявлені вимоги [PERSON] про визнання її спадкоємцем задоволенню не підлягають. Також за обома позовами заявлені вимоги про визнання права власності на спадкове майно та грошові кошти. При цьому суд приходить до наступного висновку. Статтею 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Відповідно до п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. [PERSON] суду пояснила, що оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно та грошові кошти є в наявності. У зв'язку з цим вимоги про визнання за [PERSON] права власності на спадкове майно задоволенню не підлягають, так як суду не доведено існування перешкод в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] Оскільки у матеріалах справи відсутні докази про порушення прав позивачів з боку відповідача Київської міської ради, суд вважає, що з вказаного відповідача судові витрати стягненню не підлягають та з урахуванням часткового задоволення немайнових вимог за позовом третьої особи із самостійними вимогами, відповідно до положень ст. 88 ЦПК України, з [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.

Outcome: partial