Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, [PERSON] - про визнання права власності на спадкове майно. Позивач при зверненні до суду мотивувала свої вимоги тим, що будинок за адресою: [ADDRESS] належав [PERSON] на підставі свідоцтва по право власності, виданого виконкомом Залізничної районної Ради наодних депутатів трудящих м. Києва 20 березня 1990 р., зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації 28 березня 1990 року за № 29411. Даний будинок складається з двох квартир за номером 1, 2, житловою площею 72,9 кв.м, загальною площею 103,1кв.м. Квартира № 1 складається з приміщень: 1-1 коридор 7,5кв.м, 1-2 кухня 9,5кв.м, 1-3 жила 21.8кв.м, 1-4 жила 14,1кв.м, 1-І тамбур 3,2кв.м., загальною площею 56,1кв.м, жилою площею 35,9кв.м. Квартира № 2 складається з приміщень: 2-1 кухня 13,2кв.м, 2-2 жила 11,4 кв.м, 2-3 жила 10,6кв.м, 2-4 жила 15,0кв.м., загальною площею 50,2кв.м, жилою площею 37,0кв.м. Також складається з веранди літ «а», веранди літ. «а1», тамбура літ. «а2», погребів літ. «Б», «Ж», вбиралень літ. «В», «Е»,сараїв літ. «Д», «З», споруди № 1-6. 14 червня 1990року [PERSON] подарувала квартиру № 1, яка складає 45/100 частин будинку, [PERSON], згідно договору дарування зареєстрованого в реєстрі 36551 Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори та зареєстроване в Київському міському БТІ за № 29411. [PERSON], померла у віці 77 років [INFO]. Після смерті [PERSON] в квартирі № 2 залишився проживати її син [PERSON], який є батьком позивача [PERSON] та третьої особи [PERSON], та який згідно з ст. 530 ЦК УРСР від 18.07.1963р. є спадкоємцем за законом. Він фактично вступив в управління (володіння) спадковим майном, чим відповідно до ст. 549 Цивільного Кодексу УРСР 1963р., фактично прийняв спадщину. Документи щодо оформлення права на спадщину після смерті своєї матері [PERSON] не оформлював. [INFO] [PERSON] у віці 65 років помер. Отже, після його смерті залишилась спадщина, 55/100 частин житлового будинку по [ADDRESS], яка складається з квартири № 2. Спадкоємцями першої черги після померлого [PERSON] є його дочки [PERSON] та [PERSON]. У встановлений законом строк, позивач [PERSON] звернулася до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом, але документи на частину будинку в якій проживав її батько не були належним чином оформлені, тому свідоцтво про право на спадщину їй не видали. Згідно Рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 08 лютого 2007 року, за позовом сестри позивача [PERSON], було визнано у порядку спадкування після померлого батька [PERSON] право власності на 45/200 частин (квартири № 2) житлового будинку за адресою [ADDRESS]. В зв'язку із зазначеним позивач просила суд визнати права власності за [PERSON] на 55/200 частин житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, після померлого [INFO] батька - [PERSON] Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, а також у відсутність позивача [PERSON], в якій також зазначено, що представник позивача позовні вимоги підтримує, просить суд про задоволення позову та не заперечує проти ухвалення по справі заочного рішення. Відповідач Київська міська рада в судове засідання свого представника не направили, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах цивільної справи, про причини неявки суд не повідомили, жодних заяв чи клопотань до суду не подавали. Третя особа Головне управління юстиції у м. Києві в судове засідання свого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином В процесі розгляду справи представником ГУЮ у м. Києві були надані до суду письмові пояснення в яких представник третьої особи при вирішенні справи по суті покладався на розсуд суду та просив розгляд справи провести у відсутність представника третьої особи (а.с. 80-82). Третя особа [PERSON], в судове засідання не з'явилась, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, жодних заяв чи клопотань до суду не подавала. Згідно зі ст. 224 ЦК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, зважаючи на заяву представника позивача, об'єктивно оцінивши докази, які містяться в справі, приходить до наступного. Судом встановлено, що житловий будинок [ADDRESS], належав [PERSON] на підставі свідоцтва по право власності, виданого виконкомом Залізничної районної Ради народних депутатів трудящих м. Києва 20 березня 1990р., зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації 28 березня 1990року за № 29411. Згідно технічного паспорту виданого КП «Київське міське БТІ та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна від 14.01.2004року, житловий будинок [ADDRESS], складається з двох квартир за номером 1, 2, житловою площею 72,9кв.м, загальною площею 103,1кв.м. Квартира № 1: 1-1 коридор 7,5кв.м, 1-2 кухня 9,5кв.м, 1-3 жила 21.8кв.м, 1-4 жила 14,1кв.м, 1-І тамбур 3,2кв.м., загальною площею 56,1кв.м, жилою площею 35,9кв.м., квартира № 2: 2-1 кухня 13,2кв.м, 2-2 жила 11,4кв.м, 2-3 жила 10,6кв.м, 2-4 жила 15,0кв.м., загальною площею 50,2кв.м, жилою площею 37,0кв.м. Веранди літ «а», веранди літ. «а1», тамбура літ. «а2», погребів літ. «Б», «Ж», вбиралень літ. «В», «Е»,сараїв літ. «Д», «З», споруди № 1-6. Встановлено, що 14 червня 1990року [PERSON] подарувала квартиру № 1, яка складає 45/100 частин будинку, [PERSON], згідно договору дарування зареєстрованого в реєстрі 36551 Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори та зареєстроване в Київському міському БТІ за № 29411. [INFO] [PERSON], померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Залізничної районної державної адміністрації м. Києва за [NUMBER] від 05.09.1994 року. Судом встановлено, що після смерті [PERSON], в квартирі № 2 залишився проживати її син [PERSON], який приходиться батьком позивача [PERSON] та третьої особи [PERSON] і згідно ст. 530 та ст. 549 ЦК УРСР від 18.07.63 р. є спадкоємцем за законом який фактично прийняв спадщину після смерті [PERSON], що підтверджується Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 08 лютого 2007 року. Також суд встановив, що [PERSON] документи щодо оформлення права на спадщину після смерті [PERSON], не оформив, що підтверджується інформаційною довідкою Київського міського БТІ та РПВ на ОНМ від 09.04.2015року. [INFO] [PERSON] помер, дана обставина підтверджується Свідоцтвом про смерть виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві за [NUMBER] від 09.06.2004року. Після його смерті відкрилася спадщина, 55/100 частин будинку по [ADDRESS] Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту прав та інтересів можуть бути права. Відповідно до положень ст. 1261 Цивільного кодексу України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. Згідно вимог ст. 41 Конституції України, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Спадкоємцями після смерті [PERSON], є його доньки [PERSON] та [PERSON] З матеріалів справи вбачається, що позивач у встановлений законом строк звернулась до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори про вступ у спадщину, однак в отримані Свідоцтва про право на спадщину за законом після батька, їй було відмовлено, так як правовстановлюючій документ на спадковий будинок, а саме дублікат свідоцтва про право власності на домоволодіння, не зареєстрований в органі, який здійснює державну реєстрацію нерухомого майна. Враховуючі наведені вище обставини, суд приходить до висновку, що позивач, як донька спадкоємця, має право на спадкування 55/200 частин житлового будинку за адресою [ADDRESS]. З урахуванням зазначеного і на підставі вказаних норм закону, враховуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного

Outcome: approved