Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-31 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті її рідного брата [PERSON] , який помер [INFO] , обґрунтовуючи свої вимоги тим, що після смерті брата відкрилася спадщина, яку вона має прийняти. За життя [PERSON] заповіту не залишив. Після поховання брата вона потрапила до стаціонару лікарні з хронічним тяжким захворюванням, в результаті якого їй зробили оперативне втручання, в зв`язку з цим їй довгий час довелося лікуватися в умова стаціонару та амбулаторно, через що вона не змогла вчасно звернутися до Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата. 11 лютого 2020 року [PERSON] звернулася до Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата, але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Вважає причину пропуску поважною і просить цей строк продовжити, визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком 2 місяці. Позивач [PERSON] в підготовче засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила їх задовольнити та розглянути справу в її відсутність. Представник відповідача Кутьківський сільський голова Харківської області Остапенко В. Л. в підготовче засідання не з`явилася, надала заяву, в якій позовні вимоги визнала повністю, не заперечує проти їх задоволення, просила справу розглянути за відсутності представника сільської ради. За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи, встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. [PERSON] народилася [INFO] , батьком вказаний - [PERSON] , мати - [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 30 грудня 1960 року (а. с. 8). Згідно з заявою про видачу паспорта від 12 січня 1976 року, батьками [PERSON] є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] ( а. с. 5). Виходячи з цього, суд вважає, що [PERSON] є рідним братом [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 27 квітня 2005 року (а. с. 9). Згідно з випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 213214 , [PERSON] 22.07.2005 було проведено операцію, 01.08.2005 - виписана з лікарні (а. с. 10). Згідно з довідкою, виданою Кутьківською сільською радою Дворічанського району Харківської області від 17.10.2019 № 844, на момент смерті [PERSON] був зареєстрований і мешкав в [ADDRESS] . Спадкоємців померлого за законом немає. Заповіт Кутьківською сільською радою Дворічанського району Харківської області не посвідчувався (а. с. 11). Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області Зашивайко Н.Г. № 103/02-31 від 11.02.2020 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідного брата [PERSON] , у зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Спадкова справа після смерті [PERSON] в Дворічанській державній нотаріальній конторі Харківської області не заводилась (а. с. 6). Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд враховує посилання позивача на те, що вона не могла своєчасно звернутися із заявою до держнотконтори з об`єктивних причин, а саме: з причини хвороби та довготривалого лікування в умовах стаціонару та амбулаторно, що підтверджується випискою з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 213214 , в якій вказано, що 22.07.2005 [PERSON] проведено медичну операцію, 01.08.2005 виписана з лікарні. У зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачем 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. На підставі ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права. Згідно з ч. ч. 1 - 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює представнику відповідача Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті. Судом також встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи позовні вимоги [PERSON] , суд вважає, що 2 (два) місяця буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved