Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-10 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення на її користь грошових коштів в сумі 15\~000 грн., витрати на правову допомогу та про зобов»язання публічного акціонерного товариства «[PERSON] [PERSON]» в особі Компаніївського відділення публічного акціонерного товариства «[PERSON] [PERSON]» списати із карткового рахунку № 4188 3730 2741 2151, відкритого в публічному акціонерному товаристві «[PERSON] [PERSON]» на ім»я [PERSON] грошові кошти в сумі 15\~000 (пятнадцять тисяч) грн. та зарахувати їх на картковий рахунок № 4188372052484747, відкритий у публічному акціонерному товаристві «[PERSON] [PERSON]» на ім»я [PERSON]. В позовній заяві позивачка пояснила, що 06.07.2017 року їй зателефонував невідомий чоловік та повідомив, що нібито її син потрапив у дорожньо-транспортну пригоду, є постраждалі та його доставлено до поліції. Для вирішення питання з потерпілими мирним шляхом їй необхідно перерахувати [PERSON] кошти в сумі 15\~000 грн. на вказаний картковий рахунок, що вона і зробила, оскільки перебувала в стресовому стані. Згодом виявилося, що невідомий їй чоловік є шахраєм, а відомості, які він їй повідомив є неправдивими. За даним фактом 07.07.2017 року вона звернулася до поліції з заявою, щодо незаконного заволодіння її грошовими коштами. З метою повернення грошових коштів вона звернулася до Компаніївського відділення публічного акціонерного товариства «[PERSON] [PERSON]», але їй було відмовлено, так як банк не вбачає підстав для їх повернення, тому вона змушена звернутися до суду. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав в повному обсязі та надав пояснення відповідно викладених в позовній заяві. Відповідач в судове засідання не з»явився, хоча про день час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином через засоби масової інформації, газету „Урядовий курєр № 240 від 20.12.2017 року. Представник відповідача публічного акціонерного товариства «[PERSON] [PERSON]» в особі Компаніївського відділення публічного акціонерного товариства «[PERSON] [PERSON]» в судове засідання не зявився, про причини не явки суд не повідомив. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ В зв'язку з тим, що суд не має відомостей про причину неявки відповідачів, які були повідомлені належним чином, і які про причини своєї неявки суд не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, суд відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), так як вважає, що є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, і потреба дачі особистих пояснень відповідачами відсутня. \~\~\~Відповідно до ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~В зв'язку з тим, що представник позивача не заперечує проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача, суд з його згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він приходиться рідним сином позивачці. 06.07.2017 року він знаходився на території Сасівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області по особистим справам. В даному населеному пункті не має звязку по мобільному телефону. Цього ж дня о 15.30 год. зявився телефонний звязок, оскільки він прибув до селища Компаніївка Кіровоградської області, побачив пропущений дзвінок від матері, тобто позивача по справі, він перетелефонував і вона його запитала чи відпустили його з міліції. Він почав розпитувати, що сталося і вона йому розповіла, що телефонував невідомий чоловік і сказав, що він нібито знаходиться районному відділі міліції та потрапив в ДТП і для вирішення питання, щоб відпустили сина потрібно перерахувати 15\~000 грн. на картку, після чого їй необхідно було підійти о 16.15 до райвідділу і забрати сина. Одразу після розмови з матір»ю, вони поїхали до банку, куди були перераховані кошти та на підставі заяви позивачки заблокували рух зазначених коштів. В банку їм повідомили, що кошти перераховані на картку, особа може зняти тільки через три години після перерахунку, тому вони встигли написати заяву про заблокування руху коштів до 16.15 години, тобто до спливу трьох годин.. Після цього, матірю була написана заява до поліції, відкрито провадження та триває слідство. Заслухавши пояснення представника позивача, свідка, вивчивши матеріали справи та дослідивши докази в їх сукупності суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. З позовної заяви та пояснень свідка судом встановлено, що 06.07.2017 року позивачці зателефонував невідомий чоловік та повідомив, що нібито її син потрапив у дорожньо-транспортну пригоду з постраждалими та його доставлено до поліції. Для вирішення питання з потерпілими мирним шляхом їй необхідно перерахувати [PERSON] кошти в сумі 15\~000 грн. на вказаний картковий рахунок, що вона і зробила, оскільки перебувала в стресовому стані. Згодом виявилося, що невідомий їй чоловік є шахраєм, а відомості, які він їй повідомив є неправдивими. Факт перерахування коштів в сумі 15\~000 грн. підтверджується квитанцією про перерахунок кошів за № 05DX37206 від 06.07.2017 року. (а.с. 6). З приводу незаконного заволодіння грошових коштів в сумі 15\~000 грн. [PERSON] звернулася до Компаніївського відділення поліції Долинського відділу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області з відповідною заявою про що свідчить повідомлення про початок досудового розслідування поліцією. В даний час по даному провадженню ще триває слідство. (а.с. 7). Вказані кошти знаходяться\~\~в даний час в відкритому публічному акціонерному товаристві «[PERSON] [PERSON]» в особі Компаніївського відділення публічного акціонерного товариства «[PERSON] [PERSON]» на картковому рахунку № 4188 3730 2741 2151, на ім»я [PERSON]. Крім цього, листом від 04.08.2017 року за вих. № 151-2-7-/2282 публічним акціонерним товариством «[PERSON] [PERSON]» позивачці відмовлено в поверненні грошових коштів в сумі 15 00 грн. перерахованих на картковий рахунок клієнта банку. (а.с.8). Відповідно до ч. 1 статті 1212 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи і потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобовязана повернути потерпілому це майно. При цьому, згідно з приписами частини 2 статті 1212 ЦК України ці положення застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. У постанові Верховного Суду України від 02 жовтня 2013 року по справі № 6-88цс13 зазначено, що зобовязання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна. б) набуття або збереження за рахунок іншої особи. в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Обєктивними умовами виникнення зобовязань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. За змістом частини 1 статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином, зокрема, через помилку, обман, випадковість або інші підстави набуття або збереження майна, які не можна віднести до підстав виникнення цивільних прав та обовязків, встановлених статтею 11 ЦК України. Згідно частини 1, пункту 1 частини 2 статті 11, частин 1, 2 статті 509 ЦК України цивільні права та обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки. До підстав виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Зобовязання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Обставини перерахування коштів позивачем у сумі 15 000,00 грн. [PERSON] на картковий рахунок № 4188 3730 2741 2151 в ПАТ «[PERSON] [PERSON]» свідчать про те, що між ними не укладалося в усній чи письмовій формі будь-якого правочину (договору), не виникало будь-яких відносин зобовязального характеру, а є лише свідченням набуття відповідачем [PERSON] грошових коштів у сумі 15 000,00 грн. без правових підстав у звязку із введенням в оману [PERSON] внаслідок вчиненням шахрайських дій. Як зазначено вище, позивач зверталася до Компаніївського відділення ПАТ «[PERSON] [PERSON]» із заявою від 21 липня 2017 року про повернення коштів, у задоволенні якої банком було відмовлено (лист ПАТ «[PERSON] [PERSON]» від 04 серпня 2017 року № 151-2-7/2282). Відповідно до частини 1 статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобовязується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові і володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Статтею 1071 ЦК України передбачено, що банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Водночас, підпунктом 32.3.2. пункту 32.3. статті 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. Враховуючи те, що позивачем переказ коштів було здійснено через Компанїївське відділення ПАТ «[PERSON] [PERSON]» на картковий рахунок № 4188 3730 2741 2151, відкритий в тому ж банку, то повернення коштів [PERSON] має здійснюватися шляхом вчинення ПАТ «[PERSON] [PERSON]» відповідних дій, спрямованих на списання коштів із карткового рахунку № 4188 3730 2741 2151, відкритого в ПАТ «[PERSON] [PERSON]», із одночасним їх зарахуванням на картковий рахунок позивача.. Тому суд вважає за необхідне зобовязати ПАТ «[PERSON] [PERSON]» списати із карткового рахунку № 4188 3730 2741 2151, відкритого в ПАТ «[PERSON] [PERSON]», грошові кошти в сумі 15 000,00 грн. та зарахувати їх на картковий рахунок позивача. Таким чином, [PERSON] набув грошові кошти неправомірно, без достатніх правових підстав та не повернув їх [PERSON], тому суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення цих коштів за\~статтею 1212 ЦК України. Згідно ст.ст. 133, 141 ЦПК України судові витрати по справі, а саме витрати по сплаті судового збору та витрати на правову допомогу, підлягають стягненню за вимогою позивача з відповідача [PERSON] На підставі викладеного та

Outcome: approved