Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні майном, а саме: відкрити каналізацію квартири [ADDRESS], забезпечити вільний доступ до каналізації та вигрібної ями в гаражі, своєчасне викачування нечистот з вигрібної ями із оплатою наполовину з позивачем вартості цих робіт та зобов'язати не чинити перешкоди у користуванні каналізацією. Позовні вимоги мотивує тим, що будинок [ADDRESS] двохквартирний. У квартирі [ADDRESS], що належить на праві власності [PERSON] проживає її дочка із чоловіком та дитиною, а у квартирі [ADDRESS] живе [PERSON] із своєю сім'єю. Земельна ділянка біля будинку знаходиться у спільній власності, частки в натурі не виділені. Порушуючи будівельні та санітарні норми [PERSON] на вигрібній ямі побудував гараж та прикріпив його до стіни квартири [ADDRESS], яка належить позивачу на праві власності. Також, у дворі їх житлового будинку біля гаража [PERSON] на каналізацію поклав важкі металічні балки, а щоб унеможливити їх підняття і доступ до каналізації приварив їх між собою. Перекривши каналізацію мешканцям квартири [ADDRESS], [PERSON] порушив ч. 2 ст. 382 ЦК України. В результаті протиправних дій у дворі біля будинку за три місяці накопилися каналізаційні стоки, стоїть сморід у дворі і в квартирі [ADDRESS]. На основі викладеного позивач просила зобов'язати відповідача усунути перешкоди в користуванні майном, а саме: негайно відкрити каналізацію квартири [ADDRESS] та забезпечити вільний доступ до каналізації та вигрібної ями в гаражі, своєчасне викачування нечистот з вигрібної ями із оплатою наполовину з [PERSON] вартості цих робіт та зобов'язати не чинити перешкоди в користуванні каналізацією. Також просила стягнути зх. [PERSON] на свою користь моральну шкоду. Під час розгляду справи позивачем було уточнені позовні вимоги щодо стягнення моральної шкоди, згідно доповнення до позовної заяви від 15.07.2014 року [PERSON] просила стягнути на користь [PERSON], [PERSON] та [PERSON] моральну шкоду в розмірі 6090 грн. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали з підстав, які викладено у позовній заяві від 15.07.2014 року. Просили суд зобов'язати [PERSON] усунути перешкоди у користуванні майном, а саме: відкрити каналізацію квартири [ADDRESS], забезпечити вільний доступ до каналізації та вигрібної ями в гаражі, своєчасне викачування нечистот з вигрібної ями із оплатою наполовину з позивачем вартості цих робіт та зобов'язати не чинити перешкоди у користуванні каналізацією. А також, стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 6090 грн. В судовому засіданні відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги не визнали, просили відмовити задоволенні позову. Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Цивільне судочинство у судах України здійснюється на засадах змагальності сторін, що передбачено статтею 10 ЦПК України. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що будинок [ADDRESS] двохквартирний. Квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] згідно Свідоцтва про право власності, виданого на підставі рішення виконкому Луцької міської ради № 713-1 від 28.10.2010 року (а.с. 12, 39-45). В даній квартирі проживає дочка позивача із чоловіком та їх дитиною. Квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] згідно Свідоцтва про право власності, виданого на підставі рішення виконкому Луцької міської ради № 713-1 від 28.10.2010 року (а.с. 39-45). В даній квартирі проживає [PERSON] із своєю сім'єю. Земельна ділянка біля будинку знаходиться у спільній власності згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 908209 виданого на підставі рішення Луцької міської ради від 26.04.2012 року № 23/75 (а.с. 10-11), частки в натурі не виділені. Позивач вказує, що порушуючи будівельні та санітарні норми [PERSON] на вигрібній ямі побудував гараж та прикріпив його до стіни квартири [ADDRESS], яка належить позивачу на праві власності. Також, у дворі їх житлового будинку біля гаража [PERSON] на каналізацію поклав важкі металічні балки, а щоб унеможливити їх підняття і доступ до каналізації приварив їх між собою. Перекривши каналізацію мешканцям квартири [ADDRESS], [PERSON] порушив ч. 2 ст. 382 ЦК України. В результаті протиправних дій у дворі біля будинку за три місяці накопилися каналізаційні стоки, стоїть сморід у дворі і в квартирі [ADDRESS]. Судом встановлено, що згідно будівельного паспорту на забудову земельної ділянки (а.с. 46-49) [PERSON] побудував індивідуальний гараж. Відповідно до ч. 1 ст. 369 Цивільного кодексу України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Частина 2 цієї статті встановлю, що розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників. В ході судового засідання встановлено, що [PERSON] звертався в Луцьке міськрайонне управління Головного управління Держсанепідслужби у Волинській області на незадовільні умови проживання в зв'язку випарами спільної каналізації з гр. [PERSON] за адресою: [ADDRESS]. Згідно акта перевірки дотримання санітарного законодавства від 18.06.2014 року (а.с. 19) встановлено, що каналізаційний люк в гаражі гр. [PERSON] заставлений важкими металічними предметами, власник не дозволив відкрити люк колодязя, щоб оглянути на предмет його наповнення. Документація каналізування будинку не надана. Згідно листа № 340/1-04 від 21.07.2014 року (а.с. 31) Комунального підприємства «Луцькводоканал» встановлено, що відведення стоків від квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] відбувається через з'єднаний колодязями каскад трубопроводів із підключенням останніх до центральної каналізації, що прокладена по вул. Глушець. За справний технічний та експлуатаційний стан вказаної мережі водовідведення відповідають співвласники цієї мережі. У віданні водоканалу відсутні причини припинення пропуску стоків від квартири [ADDRESS]. Проте, 21.07.2014 року КП «Луцькводоканал» надіслало лист гр. [PERSON] із вимогою відновити пропуск стоків від квартири [ADDRESS] та привести у відповідність мережі водовідведення, посилаючись на п.п. 13.2, 15.5 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства з питань ЖКГ України від 27.06.2008 року № 190, зокрема - колодязі, встановлені на мережах водовідведення, що належать споживачам, мають бути завжди доступні для огляду, вільні від завалів ґрунтом, будівельним сміттям тощо, та не дозволяється складання матеріалів і предметів, накопичування сміття ближче ніж за 5 м від осів каналізаційних мереж і пристроїв. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні вказав, що в його гаражі знаходиться вигрібна яма з підключенням до водовідводу . Оскільки жильці квартири [ADDRESS] відмовляються платити і відкачувати нечистоти з вигрібної ями, то він змушений буде відключити жильців квартири [ADDRESS] від вигрібної ями повністю. Але на даний час він каналізації не перекривав. В судовому засіданні не встановлено інших доказів про відключення квартири позивача від вигрібної ями та відсутності доступу до каналізаційних люків, що підтверджено відповідними фотознімками, наданими в судове засідання відповідачем (а.с. 60-63). Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. На підставі вищенаведеного, суд приходить до висновку, що слід зобов'язати відповідача усунути перешкоди в користуванні квартирою [ADDRESS], а саме: забезпечити вільний доступ до каналізації і вигрібної ями для своєчасного викачування нечистот. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, а також інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування судом враховуються вимоги розумності та справедливості. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч. 2 цієї статті. Позивач оцінила моральну шкоду в розмірі 6 090 грн. Однак жодних доказів заподіяння моральної шкоди позивачем не зазначено і в судовому засіданні не здобуто. А тому позов цій частині до задоволення не підлягає. Згідно ст. 88 ЦПК України слід стягнути з відповідача судовий збір.

Outcome: partial