Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-22 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , обґрунтовуючи свої вимоги тим, що після смерті матері відкрилася спадщина, яку вона має намір прийняти. Її брат - [PERSON] після смерті матері спадщину не приймав, на неї не претендує, про що склав відповідну заяву. По день смерті матері [PERSON] вона проживала разом з нею, доглядала її, оскільки мати за своїм станом здоров`я потребувала постійного стороннього догляду та піклування, а згодом поховала її за власні кошти. Після смерті матері позивачка звернулася до сільської ради за місце їх спільного проживання з питання прийняття та переоформлення спадщини, де їй пояснили, що необхідно звертатися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців після смерті матері їй не потрібно, тому що спадщину вона прийняла фактично, оскільки вони проживали за однією адресою. Але пізніше виявилось, що проживання за однією адресою із спадкодавцем не достатньо для фактичного прийняття спадщини, обов`язковою умовою також є реєстрація за однією адресою зі спадкодавцем на день його смерті. Як виявилося вона помилялася, що прийняла спадщину, бо на момент смерті її матері вони були зареєстровані за різними адресами. 11 лютого 2020 року вона звернулася до Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері, але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Вважає причину пропуску поважною і просить цей строк продовжити, визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком 2 місяців. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила їх задовольнити та розглянути справу в її відсутність. Представник відповідача Кутьківський сільський голова Дворічанського району Харківської області Остапенко В.Л. в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій позовні вимоги визнала повністю, не заперечує проти їх задоволення, просила справу розглянути за відсутності представника сільської ради. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. [PERSON] народилася [INFO] , матір`ю є [PERSON] , відомостей про батька немає, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 27 березня 1975 року (а.с. 8). [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 29 квітня 1988 року, після чого [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] , про що свідчить повторне свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 25 січня 1996 року, (а.с. 9). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Кутьківською сільською радою Дворічанського району Харківської області 08 листопада 2007 року (а.с. 10). Згідно з довідкою Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області від 17.10.2019 № 839, спадкоємцями померлої [PERSON] є чоловік [PERSON] , [INFO] (помер [INFO] ); син [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та проживає в [ADDRESS] ; дочка - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована і мешкає в [ADDRESS] . Спадщина визнана відумерлою за рішенням Дворічанського районного суду Харківської області від 07 липня 2015 року (справа № 618/418/15 ц, провадження № 2-о/618/29/15). Спадкоємців померлої за заповітом немає(а.с. 11). Відповідно до інформації Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області від 22.04.2020 № 02-20/98, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] залишилася спадщина: житловий будинок в [ADDRESS]; та земельна частка (пай) в КСП «Хвиля революції» в с. Кутьківка Дворічанського району Харківської області, яка визнана відумерлою за рішенням Дворічанського районного суду Харківської області від 07.07.2015 по цивільній справі № 618/418/15 ц, провадження № 2-о/618/29/15 (а.с. 29). В ході судового розгляду встановлено, що рішенням Дворічанського районного суду Харківської області від 07 липня 2015 року по цивільній справі № 618/418/15 ц, провадження № 2-о/618/29/15 спадщину, а саме: земельну частку (пай) площею 7,29 га, яка розташована за межами населеного пункту на території Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , визнано відумерлою. Право на земельну частку (пай) площею 7,29 умовних кадастрових га, яка розташована за межами населеного пункту на території Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області передано територіальній громаді Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області. Згідно із заявою [PERSON] , який є сином померлої [PERSON] , засвідченої секретарем виконавчого комітету Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області 20.12.2018, він не приймав спадщини після смерті матері, на неї не претендує, звертатися до суду з питання про захист своїх прав не буде (а. с. 12). Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області Зашивайко Н. Г. № 102/02-31 від 11.02.2020 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері [PERSON] , у зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Спадкова справа в Дворічанській державній нотаріальній конторі Харківської області не заводилась (а. с. 7). Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Позивачем не надано доказів, а судом не встановлено поважності причин пропуску останньою шестимісячного строку для прийняття спадщини. Суд не визнає поважними такі причини пропуску строку для прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача. Вказані причини не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення дій, пов`язаних з поданням заяв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Такі висновки суду відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 05 грудня 2018 року по справі № 756/2764/15-ц, а також узгоджуються з правовими позиціями, викладеними у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 по справі № 6-85цс12 та від 14 вересня 2016 року по справі № 6-1215цс16. Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. На підставі ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права. Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи, що позивач не довів наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини за законом, суд вважає, що підстав для надання йому додаткового строку немає. Суд вважає, що визнання позову відповідачем суперечить закону, а тому, на підставі ч. 4 ст. 206 ЦПК України, відмовляє у прийнятті визнання позову відповідачем.

Outcome: dismissed