Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом у якому просить визначити додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 32-35). Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона та треті особи [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] є рідними сестрами та братом. Позивач зазначає, що [INFO] помер їх батько [PERSON] , [INFO] , який був зареєстрований та проживав за адресою [ADDRESS] , а у весняно-літній період часу проживав у [ADDRESS] . Батько помер [INFO] у селі Крені. Позивач вказує, що вона зі своєї сім`єю постійно проживала із батьком, оскільки у батька після смерті [INFO] їхньої матері [PERSON] стан здоров`я настільки погіршився, що він потребував сторонньої допомоги та догляду. Після смерті їх батька, вони з сестрами та братом вирішили, що спадщину прийматиме тільки вона, оскільки у них дружні родинні відносини та усі питання вони вирішують спільно. Зазначає, що її сестри та брат до нотаріуса для прийняття спадщини після смерті батька не зверталися, тим більше її донька [PERSON] є власником 1/3 частини квартири [ADDRESS] , що є спадковим майном. Позивач стверджує, що вона була обізнана про встановлений строк для прийняття спадщини, але [INFO] її молодша донька [PERSON] , [INFO] захворіла на вітряну віспу. Після доньки, [INFO] на вітряну віспу захворів її чоловік [PERSON] . Зважаючи, що ця інфекційна хвороба досить складно переноситься у такому віці, вона була повністю виснажена доглядом за дитиною та чоловіком. Також її було попереджено лікарями про те, що інкубаційний період цієї хвороби складає 11-21 день, а тому вона могла становити небезпеку для оточуючих і їй було рекомендовано дотримуватися домашнього режиму, а тому вона не могла особисто звернутися до нотаріуса і отримала інформацію про порядок прийняття спадщини тільки по телефону. Позивач вказує, що з отриманої інформації вона зрозуміла, що оскільки вона фактично проживала із батьком на день його смерті, то вважається, що вона прийняла спадщину в незалежності від строку у який вона звернеться із заявою про отримання спадщини. 04 лютого 2020 року вона звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори з питанням про прийняття спадщини за законом після смерті її батька із яким вона фактично проживала на день його смерті, проте її було повідомлено про необхідність подання довідки про реєстрацію місця проживання батька. 14 лютого 2020 року нею було отримано довідку про реєстрацію місця проживання батька з якої убачається, що з 03.09.1996 року по 16.09.2019 року він був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . 27 лютого 2020 року вона звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори із документами для видачі свідоцтва про право спадщину за законом на 2/3 частини квартири [ADDRESS] та будинок [ADDRESS] . Вказує, що Державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Ткач Т.В., розглянувши подані документи повідомила, що не може видати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки вона не була зареєстрована разом з батьком на день його смерті, а тому пропущено строк на прийняття спадщини, який сплинув 02.02.2020 року. Причиною пропуску строку прийняття спадщини позивач вказує те, що через хворобу рідних, а саме доньки та чоловіка вона не могла вчасно звернутися до нотаріуса та подати відповідні документи. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01.04.2020 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 29.04.2020 року (а.с. 57-58). 22 квітня 2020 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва від третьої особи [PERSON] надійшли письмові пояснення на позов, в яких зазначає, що він підтримує позовні вимоги та просить провести розгляд справи у його відсутності. У поясненнях вказує, що позивач являється його рідною сестрою. Після смерті батька вони вирішили, що спадщину буде приймати тільки [PERSON] , а тому ніхто із них не звертався до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини (а.с. 65-66). 22 квітня 2020 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва від третьої особи [PERSON] надійшли письмові пояснення в яких зазначає, що підтримує позовні вимоги, просить провести розгляд справи у її відсутності. Вказує, що позивач є її рідною сестрою. Після смерті батька вони вирішили, що спадщину буде приймати тільки [PERSON] , спадщина буде оформлена на неї, а тому ніхто із них не звертався до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини (а.с. 69-70). 22 квітня 2020 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва від третьої особи [PERSON] надійшли письмові пояснення, в яких зазначає, що підтримує позов, просить провести розгляд справи у її відсутності. Вказує, що позивач являється її матір`ю. Зазначає, що зимою у них вдома спочатку на вітряну віспу захворіла її молодша сестра, а потім і їх батько. Лікування та ізоляція проходили приблизно впродовж півтора місяця. В цей час вони обговорювали питання прийняття спадщини, але мама сказала їй, що вона все з`ясувала по телефону і нотаріус повідомила їй про те, що оскільки вони проживали однією сім`єю з дідусем, то немає потреби подавати заяву саме у шестимісячний строк. Пізніше мама їй повідомила, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки вона не була зареєстрована разом із дідусем (а.с. 73-74). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29.04.2020 року задоволено клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів (а.с. 80-81). Ухвалою суду від 29 квітня 2020 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 25.05.2020 року (а.с. 82-83). 30 квітня 2020 року на адресу суду від третьої особи [PERSON] надійшли письмові пояснення, в яких вказує, що позовні вимоги підтримує та просить провести розгляд справи у її відсутності. У поясненнях зазначає, що позивач являється її рідною сестрою. Після смерті батька вони вирішили, що спадщину буде приймати тільки [PERSON] , а тому ніхто із них не звертався до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини. Крім цього вказала, що їй відомо, що наприкінці року у [PERSON] спочатку на вітряну віспу захворіла донька, а потім і її чоловік. Вони обговорювали питання про прийняття спадщини, а саме про необхідність подання [PERSON] заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, на що вона повідомила, що нею у нотаріуса з`ясовано про те, що оскільки вона проживала однією сім`єю разом із батьком, то їй не потрібно подавати заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк. 18 травня 2020 року на адресу суду від представника відповідача Київської міської ради Хрущ А.П. надійшов відзив на позов, в якому просить провести розгляд справи у відсутності представника Київської міської ради та ухвали рішення згідно норм чинного законодавства. Також представник відповідача у відзиві зазначає, що Київська міська рада не являється належним відповідачем у справі, а тому у разі не заявлення позивачем клопотання про заміну неналежного відповідача слід відмовити у задоволенні позову. 18 травня 2020 року на адресу Дніпровського районного суду м. Києва від Десятої Київської державної нотаріальної контори на виконання вимог ухвали суду від 29.04.2020 року про витребування доказів надійшли матеріали спадкової справи № 202/2020 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . В судове засідання сторони та треті особи не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи. Позивачем [PERSON] до суду подано заяву в якій просить провести розгляд справи у її відсутності, в заяві вказала, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Відповідно положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] (а.с. 16). Факт родинних відносин між спадкодавцем [PERSON] та позивачем [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] , свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , відповідно до якого прізвище позивача « [PERSON] » змінено на « [PERSON] » та свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , відповідно до якого прізвище позивача « [PERSON] » змінено на « [PERSON] » (а.с. 9, 10, 14). Відповідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Ткач Т.В. за результатами розгляду поданих позивачем документів для оформлення спадщини 27.02.2020 року винесена постанова про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, відповідно якої [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/3 частки квартири за адресою: [ADDRESS] , житлового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] після померлого [INFO] [PERSON] у зв`язку з пропущенням визначеного ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини (а.с. 20-20 зв.). Шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] закінчився 02.02.2020 року. За повідомленням позивача, на час смерті її батька [PERSON] останньому на праві власності після смерті його дружини [PERSON] , яка померла [INFO] , належали житловий будинок [ADDRESS] . та 2/3 частини квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень та договором купівлі-продажу нерухомості (а.с. 18, 19-19 зв.). Як убачається із витребуваної судом спадкової справи № 202/2020 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , спадкова справа була відкрита 27.02.2020 року за заявою [PERSON] , яка надійшла до Десятої Київської державної нотаріальної контори. Будь які інші особи, окрім позивача, із заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] не звертались. У поданій нотаріусу заяві позивач зазначила, що спадщина нею прийнята із пропуском строку встановленого для прийняття спадщини. Як роз`яснено у абзаці 6 пункту 24 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 3, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що вона була обізнана про встановлений строк для прийняття спадщини, проте [INFO] її молодша донька [PERSON] , [INFO] , захворіла на вітряну віспу та [INFO] на вітряну віспу захворів її чоловік [PERSON] , тому вона доглядала за дитиною та чоловіком. Тоді ж її лікарями було попереджено про те, що інкубаційний період цієї хвороби складає 11-21 день, а тому вона могла становити небезпеку для оточуючих і їй було рекомендовано дотримуватися домашнього режиму, через що вона не могла особисто звернутися до нотаріуса. Суд приймає до уваги вказані доводи позивача, оскільки вони підтверджуються доданими до справи копіями медичних довідок виданих на ім`я доньки позивача [PERSON] [PERSON] , [INFO] , та чоловіка позивача [PERSON] , з яких убачається, що останні у вищевказаний період були хворі на вітряну віспу (а.с. 48, 49, 50-50 зв.). Згідно додатку до наказу МОЗ №354 від 09.07.2004 року «Протокол діагностики та лікування вітряної віспи у дітей», вітряна віспа - це гостре інфекційне захворювання, яке викликається вірусом Varicella-Zoster, з повітряно-крапельним шляхом передачі, характеризується наявністю своєрідного плямисто-папульозно-везикульозного висипу. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, за вищевикладених обставин суд вважає, що [PERSON] строк для прийняття спадщини було пропущено з поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними обставинами, оскільки позивач була вимушена здійснювати догляд за неповнолітньою донькою та чоловіком, які були хворі на вітряну віспу, що за своєю природою являється гострим інфекційним захворюванням, тому позивачу слід визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном три місяці. В свою чергу, суд не приймає до уваги доводи представника відповідача у поданому до суду відзиві щодо неналежного у справі відповідача, виходячи з наступного. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц зазначила, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Такого висновку також дійшов Верховний Суд у постановах від 30.04.2020 року по справі № 352/382/18, від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц, від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц, від 03.10.2018 року по справі № 2516/1356/12-ц. В ході розгляду справи судом встановлено, що інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після померлого [INFO] [PERSON] не має, а тому позивачем правомірно заявлено позовні вимоги до відповідача Київської міської ради, як органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судовий збір у порядку ч. 1 ст. 141 ЦПК України на користь позивача з відповідача суд не стягує, оскільки останнім права позивача не порушувалися.

Outcome: approved