Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-10 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, у якому вказує, що з січня 1985р. постійно проживає у квартирі № 6 в будинку [ADDRESS]. 20.06.1997р. реалізуючи своє право на приватизацію державного житлового фонду, вона приватизувала вищеназвану квартиру і отримала свідоцтво про право власності на житло №3799 від 20.06.1997р., видане ВП «Запорізька АЕС». 11.07.1997р. право власності було зареєстровано в органах БТІ. 16.11.2004р. вона уклала шлюб з [PERSON], і з цього часу почали разом мешкати у вищезазначеній квартирі. Сім років назад чоловік позивача отримав тяжкі травми голови, йому була встановлена перша група інвалідності та було зроблено висновок, що він потребує сторонньої допомоги. В зв'язку з вищевикладеним, вона вже близько семи років не працює, здійснюючи догляд за своїм чоловіком-інвалідом, а тому доходів, окрім його пенсії, немає. 23.10.2014р. позивач разом із своїм чоловіком поїхали на дачу з метою підготувати її до зимового періоду. Близько 14 год. позивачу зателефонувала сусідка по площадці та повідомила, що з вхідних дверей її квартири тече вода, були викликані працівники КП «ПКВ» ЕМР. Коли вона приїхала до квартири та відчинила двері, то побачила, що в усіх кімнатах була вода, яка лилась по стінам та стелі. В цей же день представниками КП «ПКВ» ЕМР було проведено обстеження приміщень, які були затоплені, визначено ступінь їх пошкоджень і встановлено причину залиття. На підставі вищеназваних обстежень 23.10.2014р. було складено акт про затоплення. В акті зазначено, що причиною затоплення квартири стало те, що в квартирі № 14 в туалеті вирвало глушку із фільтра на холодній воді. Окрім того, вищеназваною комісією було зроблено висновок, що в квартирі потрібно встановлювати якісний матеріал. У зв'язку з недосягненням домовленостей із власником квартири № 14 в будинку [ADDRESS], на її прохання 02.12.2014р. комісією КП «ПКВ» ЕМР було складено акт обстеження та дефектний акт. Згідно акту обстеження було встановлено, що в квартирі № 6 за адресою [ADDRESS], після затоплення квартирою № 14: «на стінах в туалеті, коридорі, спальні видні сліди затоплення, необхідно поклеїти шпалери, а також видні сліди затоплення на стінах навколо вікна в спальні і кухні. А також в кухні і в спальні видні плями після затоплення (під вікном), необхідно пофарбувати. В коридорі перегоріла проводка, із-за чого були пошкоджені шпалери, необхідна заміна шпалер. Була пошкоджена меблі, а саме у кухні, необхідний ремонт. На стелі (місцями) в коридорі, спальні, кухні, видні сліди затоплення, необхідне фарбування. Була пошкоджена обналічка в залі навколо вікна, обналічка на дверях спальні, коридорі, необхідний ремонт. Із-за тривалого впливу води, двері у ванній розбухла і не закривається, необхідний ремонт». Відповідно до дефектного акту, затвердженого 15.12.2014 року, було встановлено розмір шкоди, яка була нанесена квартирі позивача залиттям, та що потрібно зробити, щоб виправити її, а саме: заміна шпалер в коридорі 23,62 кв.м., ремонт стелі в коридорі (фарбування) 8,2 кв.м., ремонт стелі в кухні (фарбування) 7,8 кв.м., ремонт стін в кухні: фарбування 6 кв.м., заміна шпалер 19,78 кв.м., ремонт стелі в спальні (фарбування) 11,7 кв.м., заміна шпалер в спальні 36,4 кв.м., ремонт стелі в залі (фарбування) 19,8 кв.м., заміна шпалер в залі 41,8 кв.м., заміна шпалер в туалеті 11,8 кв.м., ремонт меблі на кухні, фарбування стелі 4 кв.м., фарбування стін (під вікнами) 4 кв.м., ремонт дверей ( підклейка обналічки, ремонт дверей у ванній), ремонт обналічки навколо вікна (зала). Згідно локального кошторису, розмір вартості відновлюваного ремонту становитиме 16 543,00 грн. Добровільно відшкодовувати заподіяний збиток чи зробити ремонт за власний рахунок, відповідач відмовляється. Просить стягнути з відповідача майнову шкоду, завдану залиттям квартири в розмірі 16 543,00 грн. Крім того позивач вказує, що окрім майнової шкоди, їй ще була спричинена і моральна, яка полягає в наступному. В 2013р. вона зробила ремонт у своїй квартирі, який був зіпсований затопленням. Їй доводиться прикладати великих зусиль для приведення квартири у належний стан, оскільки зіпсовані шпалери, є плями на стелі, стійкий та тривалий неприємний запах в квартирі, неохайний вигляд приміщення, що пригнічує і тисне на моральний стан. Із-за фінансової ситуації, яка склалася в родини, вона не має можливості зробити новий ремонт в квартирі. Окрім того, позивач страждає на гіпертонічну хворобу, і із-за залиття квартири погіршився стан здоров`я, у зв'язку з чим 28.10.2014р. вона звернулась за допомогою до лікаря-терапевта, який призначив курс лікування, на який були витрачені значні кошти. Також, вона змушена додатково ходити по інстанціям у пошуках захисту своїх прав та інтересів в збиток своєму часу і здоров'ю, в зв'язку з чим відчуває ряд незручностей та складнощів морального характеру. Завдану моральну шкоду оцінює в розмірі 5 000,00 грн., яку просить стягнути з відповідача. В судове засідання позивач не з`явилася, просить розглядати справу у її відсутність, позов підтримує, про що повідомила суд письмово. Представник позивача за довіреністю [PERSON] в ході судового розгляду подала заяву про зменшення позовних вимог. Просить стягнути з відповідача на користь позивача майнову шкоду в розмірі 15 000,00 грн. та моральну - 1 000,00 грн., а також відшкодувати судові витрати. Відповідачем подана заява про розгляд справи у його відсутність, зменшені позовні вимоги визнає в повному обсязі. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову виходячи з наступного. Згідно з вимогами ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини,на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Позивач [PERSON] є власником квартири № 6 в будинку [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом №3799 від 20.06.1997р. про право власності на житло ( а.с. 7). 23.10.2014р. відбулось затоплення вищезазначеної квартири, про що було складено акт працівниками КП «ПКВ» ЕМР ( а.с.9). Згідно цього акту, затоплення квартири позивача відбулось у зв'язку із зіванням глушки із фільтра на холодній воді у туалеті квартири №14, тобто квартири відповідача. Завдані квартирі пошкодження зафіксовані в акті дослідження від 02.12.2014р. та дефектному акті, складеному працівниками КП «ПКВ» ЕМР ( а.с.10,11). Згідно п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою КМУ № 572 від 8.10.1992 р., власники квартир, наймачі та орендарі зобов'язані забезпечувати збереження технічного обладнання будинків. Відповідно до п.1.3.7 Типового договору найму житла в будинках державного і комунального житлового фонду, затвердженого постановою КМУ № 939 від 22.06.1998р., наймач зобов'язується відшкодувати збитки, завдані житловому приміщенню або майну інших мешканців будинку ним або членами його сім'ї. Відповідно до ст.386 ЦК України власник майна, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, заподіяна майну фізичної особи неправомірними діями або бездіяльністю, відшкодовується в повному обсязі особою, що її заподіяла. Згідно ст.22 ЦК України, особа, якій спричинено збитки внаслідок порушення його цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до п.1 ч.2, ч. 3 ст.22 ЦК України, збитками є: втрати, понесені особою в зв'язку з пошкодженням або знищенням майна, а також витрати, які особа понесла або повинна була понести для поновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо законом або договором не встановлено відшкодування в меншому або більшому розмірі. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року, із змінами, «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до норм ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Стаття 1192 ЦК України передбачає, що враховуючи обставини справи, суд по вибору потерпілого може зобов'язати особу, що завдала шкоду, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається у відповідності до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи чи виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Моральною шкодою, згідно ст.23 ЦК України, роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в п.3 Постанови № 4 від 31.03.1995р., із змінами, «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного або психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру; приниження честі, гідності, престижу або ділової репутації, порушення нормальних життєвих зв'язків тощо. Відповідно до ст. 1167 ЦК України передбачає, що моральна (немайнова) шкода, заподіяна громадянинові неправомірними діяннями або бездіяльністю іншої особи, відшкодовується особою, яка заподіяла їх. Відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання відповідачем [PERSON] позову не суперечить закону, не порушує права, свободи і інтереси інших осіб. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивач витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved