Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, укладеного 09 липня 2011 року у відділі ДРАЦС Брянківського міського управління юстиції у Луганській області із [PERSON] актовий запис № 107 та стягнення із [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої дочки [PERSON], [INFO], яка перебуває на утриманні позивачки. В позовній заяві зазначає, що спільне життя не склалося, оскільки на момент спільного проживання відповідач участі в утриманні сімї та вихованні дитини практично не приймав. Зароблені кошти в сімю не віддавалися. Спільне господарство не велося. В звязку з початком воєнних дій на Сході України, переживаючи за життя та здоровя дитини, вона запропонувала відповідачу переїхати. На пропозицію переїхати, вона отримала відмову, після чого переїхала з дитиною до Полтавської області. Просила шлюб розірвати та стягувати з відповідача на утримання дочки на її користь аліменти в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня звернення до суду із позовною заявою і до досягнення дитиною повноліття, так як відповідач є працездатним, утриманців не має, в змозі надавати матеріальну допомогу, однак не надає добровільно матеріальної допомоги на утримання дочки. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявилася, направила на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Після розірвання шлюбу просила залишити прізвище «Бондарчук», проти ухвалення заочного рішення не заперечувала (а.с. 19). Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, про місце та час розгляду належно повідомлений на сайті судової влади, причину неявки суду не повідомив, заяв про відкладення справи на адресу суду не надходило (а.с.15,16,22). В звязку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ст. 197 ч.2 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Суд вважає за можливе розглянути справу в відсутність відповідача на підставі наявних у справі даних та доказів, відповідно до ст.169 ч.4 ЦПК України та ухвалення заочного рішення відповідно до ст.224 ЦПК України, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши письмові докази по справі суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до положень частини 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. Відповідно до положень статті 112 СК України суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до статті 180 Сімейного Кодексу України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Частина 2 статті 182 Сімейного кодексу України передбачає розмір аліментів, який в будь-якому разі не може бути менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Судом достовірно встановлено, що 09 липня 2011 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб у Відділ ДРАЦС Брянківського міського управління юстиції у Луганській області, актовий запис №107 (а.с. 5). Від цього шлюбу 15.09.2011 року народилася дочка [PERSON], батьками якої є сторони по справі, що підтверджується свідоцтвом про народження дитини (а.с.6). Відповідно до довідки Управління праці та соціального захисту населення Миргородської міської ради № [NUMBER] від 04.03.2015 року [PERSON] разом із дочкою [PERSON] взята на облік осіб, переміщених з тимчасової окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції та зареєстрована за адресою [INFO] (а.с. 7). Зважаючи, що між сторонами по справі склалися і існують такі взаємовідносини, які суперечать інтересам позивача та її неповнолітній дитині виключають їх подальше спільне проживання та добровільно не досягнуто умов матеріального забезпечення дитини, вимоги позивача про розірвання шлюбу та стягнення аліментів ґрунтуються на законі і тому шлюб підлягає розірванню та підлягають стягненню із [PERSON], [INFO] на користь [PERSON], [INFO] аліменти на утримання неповнолітньої дочки [PERSON], [INFO] в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходів) відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 29 вересня 2015 року до досягнення дитиною повноліття. Оскільки позивач [PERSON] заявила, що вона бажає після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем «Бондарчук», суд вважає за необхідне залишити позивачу прізвище «Бондарчук». Відповідно до ч.1п.1 ст. 367 ЦПК України рішення у межах суми платежу за один місяць необхідно допустити до негайного виконання. Відповідно до частини 1 пункту 3 статті 5 Закону України від 08.07.2011 року „Про судовий збір від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення аліментів. Відповідно до частини 2 статті 88 Цивільного процесуального кодексу України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли. В звязку з вищенаведеним підлягають стягненню з відповідача [PERSON] на користь держави 487 гривень 20 копійок судового збору, від сплати якого була звільнена позивач при зверненні до суду.

Outcome: approved