Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-10 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] в якому просить здійснити поділ земельної ділянки площею 0,10 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] та перебуває у спільній сумісній власності сторін. В ході розгляду справи позивач доповнила позовні вимоги та просила також виділити їй в натурі 23/100 частини житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] на земельній ділянці 0,10 га. Позивач та її представники позовні вимоги підтримали та пояснили, що позивач є власником 23/100 частини житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] на земельній ділянці 0,10 га. на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 16.09.2000 року після смерті її чоловіка [PERSON], право власності якого на 23/100 частини будинку виникло на підставі договору купівлі-продажу від 14.09.1980 року. Співвласниками 32/100 та 45/100 частин будинку були [PERSON] та [PERSON] відповідно. [PERSON] та [PERSON] мали самостійні виходи на вулицю через хвіртку та на свої земельні ділянки. [PERSON] мала вихід лише у прохід між будинками по [ADDRESS] та [ADDRESS], а на свій город, де розташовані туалет, сарай та водопровід, вона проходила по земельній ділянці [PERSON] через двір та попід вікнами та повз вхідної двері. 27.01.2012 року співвласниками будинку [PERSON], [PERSON] та [PERSON] отримано земельну ділянку, на якій розташований будинок, у спільну сумісну власність, що підтверджується державним актом про право власності на земельну ділянку. На даний час відповідач [PERSON] як власник 32/100 частин будинку продовжує таким же чином як і [PERSON] проходити до свого городу через земельну ділянку позивача чим створює для неї незручності, а саме: шум, гавкання собаки, прохід родичів [PERSON] та сторонніх людей, що спричиняє позивачу головні болі, підвищення тиску, а також призводить до постійних конфліктів між позивачем та відповідачем [PERSON] та її сином, що стало приводом для неодноразових звернень її до міліції. За таких обставин спільне користування земельною ділянкою неможливе. Також пояснили, що порядок користування будинком склався протягом тривалого часу, кожен із співвласників має свою ізольовану частину будинку з окремим входом, спору щодо користування будинком немає. Позивач фактично користується частиною житлового будинку літ. «А» з тамбуром ІІ (прибудова літ. «а ІІ»), кухнею 2-1, жилою кімнатою 2-2, та ? частина сараю літ. «В» належить позивачу, але ним користується відповідач [PERSON], та туалетом літ. «К». Просили здійснити поділ земельної ділянки за ІІ варіантом розділу висновку № 394 судової інженерно-технічної експертизи від 25.04.2014 року. Представник відповідача [PERSON] позов не визнав. Від відповідача надійшли письмові заперечення на позов. В судовому засіданні представник відповідача пояснив, що земельна ділянка знаходиться у спільній сумісній, а не спільній частковій власності, при цьому частки співвласників не виділялися, а тому відсутнє порушення прав позивача на користування нею. Крім того, будинок не поділено в натурі, а тому поділ земельної ділянки є передчасним. В разі задоволення вимог позивача просив здійснити поділ земельної ділянки за І варіантом висновку № 394 судової інженерно-технічної експертизи від 25.04.2014 року, що відповідає існуючому порядку користування, та пояснив, що інші варіанти поділу створюють для відповідача [PERSON] значні незручності при проході від її частини будинку до відповідної частини земельної ділянки. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що належна їй частина будинку та земельної ділянки є відокремлена від інших співвласників, має окремий вхід. Спору про користування будинком з іншими співвласниками не має. Просила здійснити поділ земельної ділянки за І або ІІ варіантом згідно висновку № 394 судової інженерно-технічної експертизи від 25.04.2014 року, оскільки вони відповідають її фактичному землекористуванню. Допитана в судовому засіданні в якості свідка представник позивача [PERSON] показала, що знайома з позивачем [PERSON] з 2003 року та допомагає їй по господарству. У 2012 році тодішніми співвласниками будинку були оформлені документи на землю, але з відповідачем [PERSON] не досягнуто згоди щодо проходу до її земельної ділянки. Між [PERSON] та [PERSON] виникають конфлікти, оскільки син відповідача приводив у двір сторонніх людей, погрожував позивачу та застосовував до неї фізичну силу. Зазначені конфліктні ситуації негативно відобразилося на стані здоров'я позивача. Також зазначила, що сараєм «В» завжди користувалася [PERSON] Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 16.09.2000 року, позивач є власником 23/100 частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель та споруд. Зазначене спадкове майно з часткою 23/100 належало спадкодавцю [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 14.05.1980 року, що складено між ним та [PERSON] Згідно довідки, що міститься в матеріалах інвентарної справи, за заявою власника були відчужені: в будинку літ. «А» коридор 2-1, житлова кімната 2-4; ? частина сараю літ. «В». Згідно зі змінами і технічній документації приміщення 2-4 стало приміщенням 2-2. Відповідач [PERSON] на підставі договору дарування від 12.11.1999 року, укладеного з [PERSON], є власником 32/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель та споруд. Зазначений договір дарування укладено з [PERSON]. Згідно з довідкою-характеристикою, що міститься матеріалах інвентарної справи, за заявою власника відчужується приміщення: в будинку літ. «А» кухня 3-1, житлова 3-2, тамбур «а»; ? частина сараю «В», частина огорожі №1, недобудована кухня «Г». Відповідач [PERSON] є власником 45/100 частин вказаного вище житлового будинку на підставі договору купівлі-продажу від 04.09.2012 року, укладеного з [PERSON] Угода про порядок користування спільною земельною ділянкою співвласниками будинку не укладалась як до, так і після приватизації землі. 27.01.2012 [PERSON], [PERSON] та [PERSON] року видано державний акт про право власності на земельну ділянку площею 0,10 га, на якій розташовано вказаний вище житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами. Згідно списку співвласників, земельна ділянка була виділена у спільну сумісну власність. Співвласники будинку користуються вказаними вище приміщеннями будинку та спору щодо порядку користування ним немає, але сторони не можуть дійти згоди щодо порядку користування спільною земельною ділянкою. Згідно з частинами 4 та 5 ст. 89 Земельного кодексу України, співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом. Пленум ВСУ у пункті 21 постанови № 7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», роз'яснив, що якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості будинку, господарських будівель та споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої. За таких обставин суд приходить до висновку, що поділ земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності сторін, та виділ частки позивача, слід здійснити відповідно до частки кожного співвласника у праві власності на будинок. При вирішенні питання про поділ суд приймає до уваги варіант ІІ висновку № 394 судової інженерно-технічної експертизи від 25.04.2014 року як найбільш оптимальний, оскільки цей варіант виключає залишення частини земельної ділянки у спільному користуванні, що дозволить в подальшому уникнути конфліктних ситуацій між співвласниками. Позовні вимоги в частині виділу в натурі 23/100 частини житлового будинку задоволенню не підлягають. Згідно з висновком № 394 судової інженерно-технічної експертизи від 25.04.2014 року, неможливо визначити варіанти реального поділу 23/100 частин домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] з господарськими будівлями для позивача, оскільки будівлі та споруди належать кожному з співвласників домоволодіння на підставі наступних правовстановлюючих документів: позивач [PERSON] - свідоцтва про право на спадщину, виданого 16.09.2000 року, позивач є власником 23/100 частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель та споруд. Зазначене спадкове майно з часткою 23/100 належало спадкодавцю [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 14.05.1980 року, що складено між ним та [PERSON] Згідно довідки, що міститься в матеріалах інвентарної справи, за заявою власника були відчужені: в будинку літ. «А» коридор 2-1, житлова кімната 2-4; ? частина сараю літ. «В». Згідно зі змінами і технічній документації приміщення 2-4 стало приміщенням 2-2; відповідач [PERSON] - договору дарування від 12.11.1999 року, укладеного з [PERSON], є власником 32/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель та споруд. Зазначений договір дарування укладено з [PERSON]. Згідно з довідкою-характеристикою, що міститься матеріалах інвентарної справи, за заявою власника відчужується приміщення: в будинку літ. «А» кухня 3-1, житлова 3-2, тамбур «а»; ? частина сараю «В», частина огорожі №1, недобудована кухня «Г»; відповідач [PERSON] є власником 45/100 частин вказаного вище житлового будинку на підставі договору купівлі-продажу від 04.09.2012 року, укладеного з [PERSON] Угода про порядок користування спільною земельною ділянкою співвласниками будинку не укладалась як до, так і після приватизації землі. Судові витрати у справі, а саме витрати на проведення експертизи, підлягають віднесенню на відповідачів в рівних частках. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial