Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Пиковецької сільської\~ради Козятинського\~району Вінницької\~області,\~в якому\~просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказала, що [INFO] помер її батько [PERSON] , який на день смерті постійно проживав у квартирі [ADDRESS] . Проте за даною адресою він був зареєстрований лише до [INFO] . Після смерті батька відкрилася спадщина на спадкове майно, до якого входить, в тому числі земельна частка (пай), площею 3,08 в умовних кадастрових гектара без визначення меж цієї земельної частки в натурі (на місцевості), а також земельна ділянка площею 2,8725 га, що розташована на території Пиковецької сільської ради Козятинського району Вінницької області. Вона є спадкоємцем першої черги майна батька за законом. На момент смерті [PERSON] вона також була зареєстрована у вказаній квартирі, однак постійно у ній на той час не проживала, оскільки з листопада 2007 року по липень 2010 року проживала в Ізраїлі у свого сина [PERSON] . У встановлений законодавством строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що на час відкриття спадщини та протягом шести місяців після цього, вона постійно проживала за кордоном, а отже не мала об`єктивної можливості подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. В даний час позивач бажає оформити спадщину за законом, однак зробити цього не може, оскільки в установлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує\~в повному обсязі, просить справу слухати у її відсутність.\~\~ Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій позовні вимоги визнає повністю та просить справу слухати у її відсутність. За таких обставин та у зв`язку з визнанням відповідачем позову, суд вважає за можливе за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у даному судовому засіданні за наявними у справі доказами. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с.15), який на день смерті постійно проживав у квартирі [ADDRESS] . [PERSON] , [INFO] , дійсно був зареєстрований за вказаною вище адресою з 30.08.2006 по 10.07.2007 (а.с.16). [PERSON] був батьком позивача (а.с.13-14). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на спадкове майно, до якого входить, в тому числі земельна частка (пай), площею 3,08 в умовних кадастрових гектара без визначення меж цієї земельної частки в натурі (на місцевості), а також земельна ділянка площею 2,8725 га, що розташована на території Пиковецької сільської ради Козятинського району Вінницької області. Позивач є спадкоємцем першої черги майна батька за законом. Згідно з повідомленням Першої вінницької державної нотаріальної контори (а.с.59-60) спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. [PERSON] у встановлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки на час відкриття спадщини та протягом шести місяців після цього вона постійно проживала за кордоном (Ізраїль). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє відоме місце проживання спадкодавця. Згідно з ст.2 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених\~Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження. Отже, законодавець не пов`язує місце відкриття спадщини з місцем реєстрації спадкодавця, а відповідно до ст.1221 ЦК України ототожнює його з останнім місцем проживання останнього, яке може знаходитися поза межами його реєстраційного обліку. Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 01.08.2018 у справі №212/9157/15-ц. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст.1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи обставини справи, позивач [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому позивачу слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме терміном два місяці після набрання рішенням законної сили. Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. З урахуванням викладеного вище, а також зважаючи на те, що відповідач визнав позов у повному обсязі, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved