Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-10 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про встановлення додаткового строку на вступ у спадщину після смерті її батька [PERSON], який помер [INFO] року. В обгрунтування позовних вимог [PERSON] зазначає, що вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановлені цивільним законодавством строки з поважних причин, а саме у зв'язку із тим, що не була обізнана про наявність заповіту, складеного спадкодавцем на її ім'я. Після отримання від Мологівської сільської ради копії заповіту позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та 12.06.2018 року завідувачем Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори їй рекомендовано звернутися до суду для отримання додаткового строку на вступ у спадщину. Представник позивача за ордером [PERSON] надала до суду письмову заяву, в якій просить здійснити розгляд справи у її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Представник Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області надав до суду письмову заяву, відповідно до якої просить здійснити розгляд справи у його відсутності (а.с. 33). Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] року помер батько позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], видане Білгород-Дністровським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №578 (а.с. 7). 29.01.2010 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Випасненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося заповів своїй дочці [PERSON], [INFO] (а.с. 10). Позивач зазначає, що про наявність вказаного заповіту на її користь вона не була обізнана, у звязку із чим не подала у встановлений законодавством строк заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини. 18.06.2018 року за вих №02-09/564 на запит адвоката позивача виконавчим комітетом Мологівської сільської ради було направлено позивачу копію вказаного вище заповіту (а.с. 9-10). Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, завідувачем Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори було надано позивачу лист від 12.06.2018 року №578/02-17 відповідно до якого повідомлено про пропуск останньою строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх прав (а.с. 11). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 04.09.2018 року №53175363 спадкова справа до майна [PERSON] не відкривалася (а.с. 42). Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідне встановити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладені обставини справи та аналізуючи вищенаведені норми законодавства, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги [PERSON] в повному обсязі, оскільки вони обґрунтовані, доведені та спрямовані на захист спадкових прав.

Outcome: approved