Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до ОСББ «Сабанський», за участю третьої особи [PERSON], уточнила позовні вимоги заявою від 21.09.2017 року, про зобовязання демонтувати віконний отвір, призначений для пожежного виходу, що знаходиться на сходовій клітці пятого поверху секції «Д» багатоквартирного будинку «Сабанський» за адресою: 65014, м. Одеса, пров. Сабанський, 3 та обладнати його для використання за призначенням, а також про стягнення судового збору у розмірі 640,00 грн. та витрат на правову допомогу у розмірі 3500,00 грн.. В обґрунтування позовних вимог Позивач відзначила, що мешкає у квартирі №165 будинку, який знаходиться на віданні ОСББ «Сабанський», та розташований за адресою: 65014, м. Одеса, пров. Сабанський. Факт права власності підтверджується договором купівлі-продажу №921 від 14.08.2012 р. та витягом про державну реєстрацію прав №35254406 від 22.08.2012 р. Дана квартира відноситься до секції «Д» житлового будинку. На сходовій клітці у секції «Д» між пятим та шостим поверхами відповідно до конструкції будинку та проектної документації знаходиться віконний отвір, призначений для пожежного виходу. У цей же час, даний віконний отвір прилягає до балкону секції «Г», на котрому розташована пожежна драбина. Таким чином, вказане вікно одночасно виконує функції джерела освітлення, провітрювання та пожежного виходу. Улітку 2016 року Позивач виявила, що віконний отвір повністю закладено цеглою. Позивач вважає, що імовірно, особою, яка безпосередньо здійснила закладення віконного отвору на сходовій клітці є [PERSON], яка є власником квартири №133 у будинку, що знаходиться за адресою: 65014, м. Одеса, пров. Сабанський, 3 (свідоцтво про право власності серії САЄ 537843 від 12.10.2011 р.) і була залучена до справи як третя особа. Проте, жодних колективних переговорів з приводу монтажу даного вікна між ними проведено не було. 17 серпня 2016 р. Позивач звернулась до Приморського районного відділу Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області з проханням провести перевірку законності та відповідності монтажу віконного отвору у будинку чинним пожежним, техногенним стандартам та нормам про цивільний захист житлового будинку. У відповіді від 29.08.2016 р. зазначено, що даний орган державної влади не залучається до відповідних заходів і з метою вирішення проблеми, для подальшого реагування та прийняття заходів у межах компетенції, Управлінням було направлено інформаційний лист до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради та керівництва ОСББ «Сабанський». Відповіді отримано не було. 04 жовтня 2016 р. Позивач подала офіційну скаргу до Управляючої ОСББ «Сабанський» [PERSON] з проханням розібратися у даній ситуації, вжити відповідних заходів та надати вичерпний перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких було здійснено закладення віконного отвору для пожежного виходу на сходовій клітці. 18 жовтня 2016 р. Позивач направила скаргу з аналогічним змістом до Голови ОСББ «Сабанський», проте з відповіді від 10.10.2016 р. вбачається що всі подальші питання необхідно вирішувати лише в судовому порядку і безпосередньо з винуватцем події, а саме ОСББ прямого відношення до цього не має. З огляду на ігнорування керівництвом ОСББ «Сабанський» подальших заяв та пропозицій, 19.07.2017 Позивач направив до Управління державного архітектурно - будівельного контролю м. Одеси скаргу про вжиття заходів з розблокування віконного отвору. У відповіді від 04.08.2017 р. зазначалось, що у будинку було проведено перевірку зі складенням акту перевірки від 03.08.2017 р., протоколу про адміністративне правопорушення 03.08.2017 р. та видано припис про усунення виявлених порушень від 03.08.2017 р. з терміном на його виконання. Сплативши штраф, управляюча ОСББ «Сабанський» [PERSON] розпорядилась про демонтування спірного віконного отвору, проте, не було відновлено пожежну драбину, яка розташована на балконі секції «Г», до якого прилягає вікно. Крім того, після розкладення вікна на нього було почеплено грати, що підтверджується фотознімком станом на 11.09.017 р. Таким чином, після часткового демонтування вікна, що полягав у розкладенні цегли, знову було унеможливлено його використання як пожежного виходу, у зв'язку з чим, Позивач змушений був звернутися до суду з відповідним позовом. Ухвалою від 16.06.2017 року по зазначеній справі було відкрито провадження. До суду 10.07.2017 року надійшли письмові заперечення ОСББ «Сабанський», згідно яких зазначили, що позовна заява є безпідставною, такою, що не ґрунтується на нормах права, а отже задоволенню не підлягає. Вважають, що позивачкою не доведено право на позов у матеріальному значені та наявність її порушених прав. На думку відповідача, будь-які будівельні (демонтажні) роботи щодо спільного майна можуть бути проведені лише на підставі рішення загальних зборів співвласників будинку, тому вважають, що суд не уповноважений вирішувати це питання. Також як на підставу для відмову у позові посилались на те, що ОСББ «Сабанський» не є належним відповідачем по справі, оскільки останнє не здійснювало дій з замурування спірного віконного отвору та не надавало згоди на такі дії іншим особам, вважають, що ОСББ не може нести відповідальність за дії третіх осіб. Ухвалою суду від 10.07.2017 року розгляд справи було призначено до відкритого судового розгляду. 19.09.2017 року до суду надійшли письмові пояснення позивача на заперечення відповідача, згідно яких зазначила, що саме ОСББ має прямий обовязок з управління спільною сумісною власністю співвласників (мешканців будинку) та повинне забезпечити дотримання вимог та заходів безпеки. Зазначене відповідає меті створення ОСББ. Вказувала на те, що закладення віконного отвору, який є одним з можливих шляхів евакуації порушує права та законні інтереси співвласників будинку, та, зокрема, її, наражають на можливе небезпеку в умовах існування пожежі, стихійного лиха тощо. Заперечувала щодо наданого відповідачем протоколу, зазначила, що була присутня на засіданні ОСББ 07.11.2016 року та дійсно подимала питання з приводу демонтажу вікна та після обговорювання підписала протокол засідання правління ОСББ від 07.11.2016 року, виклавши свої зауваження в окремому протоколі. Проте, відповідач надав протокол вже в новій редакції без зауважень та її підпису. Крім того, протокол підписано та скріплено печаткою особою, який на час зібрання, вже не мав повноважень [PERSON], під час самого зібрання нею ж було подане питання про недієвість тодішнього правління ОСББ.. На думку позивача, відповідач не надав належних та допустимих доказів на спростування функціонального призначення згаданого вікна. Факт того, що віконний отвір, який знаходиться на сходовій клітці пятого поверху секції «Д» багатоквартирного будинку «Сабанський» за адресою: м. Одеса, пров. Сабанський, буд. 3, є пожежним евакуатором підтверджено листом-відповіддю від 10.10.2016 року. У судовому засіданні 21.02.2018 року протокольною ухвалою суду в якості 3ї особи без самостійних вимог щодо предмету спору було залучено [PERSON]. У судове засідання 12.04.2018 р. Позивач не зявився, проте його представник [PERSON] (діє на підставі довіреності від 14.06.2017 року) надала до суду заяву, згідно якої повністю підтримала позов та зазначені у ньому обставини, та просила задовольнити. У минулих судових засіданнях позивачка пояснила, що мешканцем квартири №133 було здійснено закладення віконного отвору, а вона бажає, щоб дотриманні усі норми безпеки та протипожежні, проте з боку ОСББ не було здійснено жодних заходів з приводу відновлення віконного отвору. Посилалась на те, що у даному випадку порушені її права на безпеку. Представник позивача усі пояснення позивача підтримала, зазначила, що дане вікно є джерелом провітрювання, освітлення та протипожежним виходом. Вони подавали скаргу до ДАБІ в Одеській області та були виявлені відповідні порушення, сплативши штраф та розклавши вікна на нього було почеплено грати. Вважає, що саме ОСББ є належним відповідачем у справі та має здійснювати заходи з контролю за користуванням спільним майном. У судове засідання 12.04.2018 р. представник ОСББ «Сабанський» не зявився, про час і місце судового засідання ОСББ «Сабанський» сповіщались належним чином. Від представника Відповідача будь-яких заяв з приводу неявки до суду не надходило. Представник Відповідача був присутній лише в одному з минулих судових засідань - 10.07.2017 р., у якому позовні вимоги не визнав та заперечував щодо їх задоволення. Третя особа [PERSON] в судове засідання 12.04.2018 р. не зявилась, про час і місце судового засідання повідомлялась, причини неявки суду не повідомила. Суд з урахуванням вимог ч.1 ст. 223 ЦПК України, за наявності відомостей про належне сповіщення сторін, прийшов до висновку про можливість розгляду справи по суті. Дослідивши та вивчивши матеріали справи, з урахуванням пояснень осіб, які були надані у минулих судових засіданнях, суд вважає, що позов задоволенню підлягає з наступних підстав. Як встановлено судом, позивачка є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу від 14.08.2012 року та витягом КП «ОМБТІ та РОН» про державну реєстрацію прав №35254406 від 22.08.2012 року. Підставою для звернення Позивача до суду з вищезазначеним позовом стало закладення цеглою віконного отвору на сходовій клітці у секції «Д» між пятим та шостим поверхами багатоквартирного будинку, який належить до відання ОСББ «Сабанський» та знаходиться за адресою: 65014, м. Одеса, пров. Сабанський, що виконує функції пожежного виходу, джерела освітлення і провітрювання. Згідно зі статтями 382, 383 ЦК України власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності, зокрема, приміщення загального користування. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Згідно з частиною 1 та 2 статті 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Відповідно до статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники мають прав о вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Згідно з положеннями статті 10 Закону «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку», органами управління об'єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об'єднання. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік . Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов'язковим для всіх співвласників. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, у тому числі, прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд. Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. Суд вбачає, що жодних загальних зборів членів ОСББ з приводу монтажу віконного отвору для пожежного виходу на сходовій клітці не скликалося, а таким чином здійснено було самоправно, що з боку керівництва ОСББ «Сабанський» було проігноровано. Факт закладення віконного отвору власником квартири №133 секції «Г» без згоди голови правління ОСББ «Сабанський» підтверджується листом ОСББ «Сабанський від 10.10.2016 року (а.с.14) та листом Управління ДАБК Одеської міської ради від 04.08.2017 року. Позивач з цього приводу неодноразово зверталась до державних органів та установ для отримання висновків про протиправність закладення віконного отвору. На підтвердження цього, суду було надано наступні документи: [PERSON] від РВ ГУ ДСНС України в Одеській області від 29.08.2016 р; Заява до управляючого ОСББ «Сабанський» від 04.10.2016 р; Відповідь Керівництва ОСББ «Сабанський» від 10.10.2016 р.; Заява до Голови ОСББ «Сабанський» від 18.10.2016 р; Скарга до Управління державного архітектурно-будівельного контролю м. Одеси від 19.07.2017 р.; Відповідь Управління державного архітектурно-будівельного контролю м. Одеси від 04.08.2017 р.. Згідно лист Управління ДАБК Одеської міської ради від 04.08.2017 року, перевіркою було зафіксовано, що [PERSON] виконані роботи з закладення віконного прорізу між приміщенням балкону вказаної квартири та сходової клітини сусідньої секції, який був призначений для природного освітлення вказаної сходової клітини. Зазначено про порушення [PERSON] вимог п.3.4 ДБН В.2.2.-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення». За вчинене правопорушення відносно замовника будівництва [PERSON] складено відповідний акт перевірки від 03.08.2017 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 03.08.2017 року та видано припис про усунення виявлених порушень від 03.08.2017 року (а.с.52-53). Між тим, ОСББ «Сабанський», маючи відповідні посадові зобовязання, не реагували на заяви та пропозиції Позивача. Згідно з пунктом 1 Посадової інструкції управляючого ОСББ «Сабанський», управляючий здійснює керівництво всією поточною діяльністю ОСББ громадсько-житловим комплексом для забезпечення його сталого функціонування відповідно до цільового призначення, збереження його споживчих властивостей та організації забезпечення потреб власників, співвласників, наймачів, орендарів. Відповідно до пункту 3 та пункту 13 Посадової інструкції управляючого ОСББ «Сабанський», управляючий забезпечує своєчасне виконання робіт з технічного обслуговування та ремонту конструктивних елементів ГЖК та забезпечує утримання приміщень ГЖК згідно з нормами і правилами технічної експлуатації. Таким чином, вирішення подібних питань прямо відноситься до компетенції управляючого ОСББ, до котрого Позивач звертався. Судом досліджено відповідь на звернення Управління державного архітектурно - будівельного контролю м. Одеси від 04.08.2017 р., де зазначено, що у будинку було проведено перевірку зі складенням акту перевірки від 03.08.2017 р., протоколу про адміністративне правопорушення 03.08.2017 р. та видано припис про усунення виявлених порушень з терміном на його виконання. Відповідно до пунктів 3-4 Наказу МВС України «Про затвердження правил пожежної безпеки в Україні» від\~30.12.2014\~р. №\~1417 (далі-Правила), на кожному обєкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим, який, у тому числі, включає порядок утримання шляхів евакуації. Для кожного приміщення обєкта мають бути розроблені та затверджені керівником обєкта інструкції про заходи пожежної безпеки. У цих інструкціях, у тому числі, повинні вказуватися вимоги щодо утримання евакуаційних шляхів та виходів. Пункт 2.23. Правил вказує, що кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, їхні конструктивні й планувальні рішення, умови освітленості, забезпечення незадимленості, протяжність шляхів евакуації, їх облицювання (оздоблення) повинні відповідати вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека обєктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди»,\~ДБН В.2.2-15-2005\~«Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Производственные здания», ДБН В.2.3-15:2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд. ДБН України це нормативні документи у галузі будівництва затверджені центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури.\~Ці норми\~розробляються на продукцію, процеси та послуги в галузі містобудування (проектування, вишукування, територіальна діяльність, зведення, реконструкція і реставрація об'єктів будівництва, планування і забудова населених пунктів і територій), а також в галузі організації, технології, управління і економіки будівництва. Пункт 2.31 Правил передбачає, що сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека обєктів будівництва», ДБН В.2.5-23-2010 «Проектування електрообладнання обєктів цивільного призначення» та Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ). Принциповим є положення пункту 2.37 Правил, згідно з яким не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами ; забивати, заварювати, замикати на навісні замки, болтові зєднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, зовнішні евакуаційні двері будівель; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків. Таким чином, у ситуації, що склалася у багатоквартирному будинку «Сабанський» суд вбачає численні порушення приписів Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку». Крім того, суд доходить висновку, що закладення віконного отвору для пожежного виходу цеглою або ж гратами не лише порушує права співвласників квартир у житловому будинку, а й за відсутності одного з можливих шляхів евакуації, створює суттєву загрозу і наражає на небезпеку в умовах існування пожежі, стихійного лиха тощо, що є очевидним порушенням ДБН та Правил пожежної безпеки в Україні. Слід зазначити, що у віданні ОСББ «Сабанський» знаходиться проектна документація даного багатоквартирного будинку, що знаходиться за адресою: 65014, м. Одеса, пров. Сабанський, 3, і являє собою затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, обємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси відповідного об'єкту будівництва. Зі змісту інформації, що міститься у згаданому джерелі вбачається наявність обовязкових віконних отворів на сходових клітках будинку, що є пожежними евакуаторами. Проте, відповідну документацію Позивачеві керівництво ОСББ «Сабанський» до суду не надало. Також, 10.07.2017 р. представник ОСББ «Сабанський» [PERSON] подав до суду письмове заперечення на позовні вимоги, де зазначив, що не є належним Відповідачем по даній справі, а відповідальність має нести особа, яка безпосередньо здійснила монтаж віконного отвору. Проте, з норм законодавства випливає, що саме ОСББ має прямий обовязок управління спільною сумісною власністю співвласників (мешканців будинку) та повинне забезпечити дотримання всіх зазначених вище вимог та заходів безпеки, здійснюючи необхідні для цього дії, що відображає саму мету створення ОСББ. Відповідно до частини 1 статті 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - обєднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації обєднань співвласників багатоквартирного будинку). Згідно зі статтею 4 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку», ОСББ створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов'язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об'єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов'язань, пов'язаних з діяльністю об'єднання. Відповідно до статті 15 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобовязаний виконувати обовязки, передбачені статутом обєднання, та, у тому числі, дотримуватися вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм. Стаття 18 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлює обов'язки об'єднання , серед яких це забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна та забезпечувати дотримання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин. Враховуючи положення закону, надання ОСББ «Сабанський» статусу Відповідача у даній справі є виправданим та таким, що відповідає нормам чинного законодавства України. Разом із запереченням представник ОСББ «Сабанський» [PERSON] надав суду копію протоколу Засідання правління ОСББ від 07.11.2016 р. на свідчення про факт розгляду питання демонтування віконного отвору на зібранні правління будинку. Проте, за поясненнями Позивача під час даного зібрання вона дійсно піднімала питання про демонтування віконного отвору та після обговорення підписала протокол Засідання правління ОСББ від 07.11.2016 р., виклавши свої зауваження в окремому протоколі. Представник ОСББ «Сабанський» [PERSON] надав суду протокол вже в новій редакції, без зауважень та підпису Позивача, у звязку чим суд не приймає його як належний доказ по справі. Крім того, один з його підписантів, а саме гр. [PERSON] на час зібрання та підписання протоколу вже не мав повноважень такого підпису. Таким чином, копію протоколу Засідання правління ОСББ від 07.11.2016 р., надану представником ОСББ «Сабанський», суд до уваги при винесенні рішення не бере. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог [PERSON], факт закладення віконного прорізу без дозволу ОСББ не спростовано відповідачем, доказів щодо здійснення будь-яких заходів з приводу відновлення даного віконного отвору з боку відповідача до суду не надано. При цьому, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача, що останнє (наявність закладеного віконного прорізу) не порушує права позивачки, оскільки суд вбачає, що вона є співвласником майна багатоквартирного будинку, питання з приводу закладення віконного прорізу спільно вирішено не було та, окрім того, вказаний віконний отвір є одним із можливих шляхів евакуації та є протипожежним засобом на випадок пожежі. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про порушення прав позивача та про обґрунтованість вимог [PERSON]. У відповідності до частини 1 статті 133 ЦПК України, до судових витрат відносяться судовий збір та витрати, повязані з розглядом справи. Право на правову допомогу в Україні гарантовано ст. 59 Конституції України, відповідно до якої кожен має право на професійну правничу допомогу; кожен є вільним у виборі захисника своїх прав, а також, статтею 12 ЦПК України згідно з якою особа, яка бере участь у справі, має право на правову допомогу, яка надається адвокатами або іншими фахівцями у галузі права в порядку, встановленому законом. Згідно з п.48 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.14 р., витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в пункті 47 цієї постанови, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо повязаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). \~Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статті 141 ЦПК України, а саме - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За подання до суду вказаного позову Позивач сплатила судовий збір у розмірі 640 грн. (шістсот сорок грн., 00 коп.) згідно квитанції №Пн5963 від 13.06.2017 року (а.с.7). Крім цього, Позивач скористався допомогою юриста, уклавши Договір про надання юридичних послуг з ТОВ «Юридичне бюро «Шавров і партнери», у звязку з чим та у відповідності до п. 5.1. Договору, Позивач сплатив 3500,00 грн. (три тисячі пятсот грн., 00 коп.). Даний факт підтверджується наданим суду договором про надання юридичних послуг №243/А від 30.05.2017 р. та розпискою від 13.06.2017 року. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з Відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 640 гривень (шістсот сорок грн., 00 коп.), а також про належність та доцільність відшкодування Відповідачем витрат Позивача на послуги юриста у повному обсязі, що складає 3500,00 грн. (три тисячі пятсот грн., 00 коп.). \~\~\~На підставі викладеного,

Outcome: approved