Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Золочівського міського виробничого житлово-комунального підприємства (надалі - Золочівське МВЖКП) та Золочівської міської ради Львівської області про стягнення збитків та моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є власником житлової квартири [ADDRESS] . Дана квартира розташована на третьому поверсі триповерхового цегляного будинку. Рішенням виконавчого комітету Золочівської міської ради Львівської області від 17.05.2017 №457 виконавцем послуг з управління багатоквартирним житловим будинком на [ADDRESS] визначено Золочівське МВЖКП, із яким Золочівською міською радою укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним житловим будинком. Вказаним договором передбачено, зокрема, обов`язки управителя надавати послуги з поточного ремонту конструктивних елементів житлового будинку, в тому числі даху. Приблизно з 2009 року у вказаному будинку над квартирою [PERSON] почав протікати дах та пошкоджувати майно позивачки внаслідок залиття квартири. Починаючи з 2011 року позивачка та інші мешканці будинку неодноразово звертались до балансоутримувача (управителя) Золочівського МВЖКП та Золочівської міської ради Львівської області із проханням провести ремонт даху для усунення його подальшого руйнування та запобігання подальшому пошкодженню майна власників квартири. 23.07.2018 позивачка надіслала на адресу Золочівського МВЖКП акт-претензію щодо якості надання послуг по управлінню багатоквартирним житловим будинком, а саме щодо не проведення поточного ремонту даху з 2009 по 2018 роки, відповіді на яку не отримала. З метою з`ясування причин виникнення протікання даху в багатоквартирному житловому будинку по [ADDRESS] та визначення суми завданої шкоди майну позивачки на її вимогу проведено інженерно-технічну експертизу. Вважає, що внаслідок неналежного виконання Золочівським МВЖКП умов договору про надання послуг з управління багатоквартирним житловим будинком вона зазнала реальних збитків, внаслідок залиття (пошкодження) її квартири та понесених витрат на капітальний ремонт даху. Вказує, що нести відповідальність за завдані їй збитки повинна і Золочівська міська рада Львівської області відповідно до порядку участі в організації та фінансуванні ремонту приватизованих житлових будинків їх колишніх власників та просить стягнути солідарно з відповідачів 136847,91 грн. завданих збитків та 10000 грн. завданої моральної шкоди. Відповідач Золочівське МВЖКП подав відзив на позовну заяву, у якому зазначив, відповідно до п.4 додатку 1 до договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01.07.2017 передбачено його обов`язок проводити за необхідності поточний ремонт даху, а не капітальний. Таким чином, вважає вимогу позивачки про відшкодування витрат за проведення капітального ремонту даху безпідставною та просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Позивачка подала відповідь на відзив, у якій вказала, що згідно з положеннями ст..22 ЦК України збитками є не лише пряма шкода, а й витрати, які особа мусить здійснити для відновлення свого порушеного права, тобто в даному випадку витрати на капітальний ремонт частини покрівлі даху. Зазначає, що внаслідок не проведення Золочівським МВЖКП своєчасного поточного ремонту даху відбулося руйнування частини покрівлі для відновлення якої необхідно було провести капітальний ремонт даху. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві, просив суд задовольнити позов в повному обсязі. Представник Золочівської міської ради Львівської області проти позову заперечила. Зазначила, що твердження позивачки про те, що впродовж 2009 - 2018 р.р. не проводився поточний ремонт даху не відповідає дійсності. Також вказала, що проведення капітального ремонту покрівлі багатоквартирного будинку є обов`язком співвласників багатоквартирного будинку та не передбачено договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Вважає, що долучений до матеріалів справи висновок експерта не доводить вину Золочівського МВЖКП у руйнуванні дерев`яних конструкцій та покриття даху. Окрім того, зазначає, що експертом не враховано той факт, що багатоквартирний будинок [ADDRESS] введено в експлуатацію у 1958 році і вже понад 60 років капітальний ремонт даху не проводився. Відтак, несучі конструкції та покрівля даху, незважаючи на підтримання їх експлуатаційних якостей, шляхом проведення Золочівським МВЖКП поточного ремонту, зазнали зносу у зв`язку з тривалим терміном експлуатації. Щодо пошкодження оздоблення у квартирі позивачки, які могли утворитися внаслідок потрапляння атмосферних опадів, зазначає, що не надано доказів про час та обставини виникнення таких пошкоджень, а також про попередній стан квартири. Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. Позивачка [PERSON] 22.05.2009 набула у власність квартиру [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 22.05.2009, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу. Згідно з технічним паспортом на квартиру, що знаходиться у власності [PERSON] , така розташована на 3 поверсі 3 поверхового будинку та складається із 2 кімнат, житловою площею 39,2 кв.м., кухні площею 14,3 кв.м., ванної кімнати площею 2,5 кв.м., коридору - 11,9 кв.м., вбудованої шафи 1,8 кв.м. Загальна площа квартири 70,8 кв.м. Із листа Золочівської міської ради Львівської області від 01.11.2018 №1526 вбачається, що всі квартири у багатоквартирному житловому будинку [ADDRESS] перебувають у приватній власності громадян. Рішенням виконавчого комітету Золочівської міської ради Львівської області від 17.05.2017 №457 Золочівське МВЖКП визначено виконавцем послуг з управління багатоквартирними житловими будинками, в тому числі житлового будинку по [ADDRESS] . 19.05.2017 між Золочівською міською радою та Золочівським МВЖКП (управитель) укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним житловим будинком, згідно якого управитель зобов`язується надавати послуги з управління багатоквартирним житловим будинком за адресою: [ADDRESS] , для забезпечення його сталого функціонування відповідно до цільового призначення, збереження його споживчих властивостей та організації забезпечення потреби власників, співвласників, наймачів, орендарів окремих житлових і нежитлових приміщень у своєчасному отриманні житлово-комунальних послуг відповідної якості. Відповідно до п.п.2.4.2 п.2.4 вказаного договору управитель зобов`язується надавати послуги з управління, визначені додатком 1 до договору, відповідно до вимог законодавства про житлово-комунальні послуги, утримувати у справному стані об`єкт управління. Пунктом 4 додатку 1 до договору передбачено, що управитель зобов`язаний проводити поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньо будинкових систем холодного водопостачання, водовідведення та зливної каналізації і технічних пристроїв будинку та елементів зовнішнього упорядження, що розміщені на закріпленій у встановленому порядку прибудинковій території. Періодичність надання послуги з поточного ремонту дахів визначена її необхідністю. Також, 01.07.2017 між Золочівським МВЖКП (виконавець) та [PERSON] (споживач) укладено договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, згідно якого виконавець зобов`язується надавати послуги з управління багатоквартирним житловим будинком для забезпечення його сталого функціонування відповідно до цільового призначення, збереження його споживчих властивостей та забезпечення потреби власників, співвласників, наймачів, орендарів окремих житлових і нежитлових приміщень у своєчасному отриманні житлово-комунальних послуг відповідної якості, а споживач - забезпечити своєчасну оплату таких послуг за встановленим тарифом у строк та на умовах встановлених договором. Згідно з додатком 2 до договору передбачено, що управитель зобов`язаний проводити поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньо будинкових систем холодного водопостачання, водовідведення та зливної каналізації і технічних пристроїв будинку та елементів зовнішнього упорядження, що розміщені на закріпленій у встановленому порядку прибудинковій території. Періодичність надання послуги з поточного ремонту дахів, відповідно до п.4 додатку 1 до договору, визначена її необхідністю. Пунктом 6 вищевказаного договору визначено, що виконавець несе відповідальність згідно із законом за: неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров`ю, шляхом відшкодування збитків за умови доведеної вини виконавця в судовому або добровільному порядку; зниження кількісних і якісних показників послуг або перевищення строків проведення ремонтно-профілактичних робіт шляхом зменшення розміру плати; порушення зобов`язань визначених цим договором та з підстав передбачених діючим законодавством. Як вбачається із заяв, 03.10.2011 особисто, а 30.12.2014 та 16.07.2015 спільно із іншими мешканцями будинку [ADDRESS] , позивачка зверталася до Золочівського МВЖКП, Золочівської міської ради про ремонт даху. За заявою позивачки від 08.11.2016, комісією у складі головного інженера, майстра з експлуатації та ремонту житла, робітників Золочівського МВЖКП було проведено обстеження частини покрівлі будинку на [ADDRESS] , за результатами якого складено акт від 28.11.2016 про те, що покрівля над квартирою №15 знаходиться в задовільному стані, однак деякі елементи дерев`яної конструкції даху потребують часткової заміни. 20.04.2017 позивачка звернулася із заявою до міського голови м. Золочева та начальника Золочівського МВЖКП про надання дозволу на проведення робіт щодо заміни частини даху будинку на [ADDRESS] та вирішення питання про компенсацію затрат на виконання таких робіт, а 23.07.2018 до голови Золочівської міської ради Львівської області про виділення коштів на проведення ремонту даху в будинку на [ADDRESS] . Листами від 09.12.2016 №450 та від 20.06.2017 №172 Золочівське МВЖКП повідомило позивачку, що не заперечує проти ремонту даху в будинку на [ADDRESS] , за умови отримання погодження в інших жителів будинку та дотримання будівельних норм і правил. Золочівська міська рада Львівської області (листом від 21.08.2018 №1157) повідомила позивачку, що належне утримання багатоквартирного житлового будинку повинні забезпечувати його співвласники. Позивачка [PERSON] 06.07.2018 звернулася із заявою до Золочівського МВЖКП, в якій просила з`явитися представників підприємства за місцем її проживання для складання акту претензії щодо неналежного надання послуг з обслуговування житлового будинку. 21.07.2018 [PERSON] складено акт-претензію про не проведення поточного ремонту даху багатоквартирного будинку у [ADDRESS] з 2009 року по 2018 рік, який підписано мешканцями вказаного будинку [PERSON] та [PERSON] . Згідно з висновком експерта №32-18 від 03.12.2018, за результатами проведення будівельно-технічної експертизи по заяві [PERSON] , 1) технічний стан конструктивних елементів даху (покрівлі з хвилястих азбоцементних листів та дерев`яних конструкцій даху) над квартирою [ADDRESS] - незадовільний, в покрівлі даху наявні дефекти, які призводять до протікання покрівлі та потрапляння атмосферних опадів у приміщення житлового будинку. Наявні пошкодження дерев`яних конструкцій даху, які зменшують загальну несучу здатність даху. Експлуатація конструкцій даху можлива лише при умові проведення їх ремонту; 2) не проведення управителем (балансоутримувачем) житлового будинку своєчасного поточного ремонту даху, в тому числі заміни окремих листів та елементів покрівлі з листової покрівельної сталі стали причиною руйнування дерев`яних конструкцій даху та інших конструктивних елементів житлового будинку по [ADDRESS] , зокрема й оздоблення приміщень квартири №15 у цьому будинку ; 3 ) у результаті наявності дефектів покрівлі даху та її негерметичності над квартирою [ADDRESS] та пошкодження елементів покрівлі суміжного житлового будинку [ADDRESS] у приміщення квартири №15 потрапляють атмосферні опади, які призвели до пошкодження оздоблення у наступних приміщеннях квартири: житлова кімната - літ.15-3 сліди залиття у верхній частині стіни житлової кімнати, суміжній з покрівлею житлового будинку [ADDRESS] , у вигляді темно бурих плям; ванна кімната - літ. 15-7 сліди залиття на стелі у вигляді темно бурих плям; 4) розмір матеріальної шкоди завданої квартирі [ADDRESS] , що знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку із залиттям приміщень квартири через негерметичність покрівлі даху, станом на час проведення дослідження становить 6299,88 грн. Будучи допитаним в судовому засіданні експерт [PERSON] пояснив, що висновок про не проведення своєчасного поточного ремонту даху будинку [ADDRESS] він зробив виключно на підстави візуального огляду даху та його конструктивних елементів. До управителя вказаного житлового будинку з метою отримання інформації щодо проведення чи не проведення ремонту даху в житловому будинку [ADDRESS] він не звертався. Який був стан даху до огляду йому не відомо. Огляду даху сусіднього будинку [ADDRESS] не проводив. На підставі договорів підряду №12/10 від 29.10.2018 та №5/03 від 17.01.2019, укладених позивачкою із ФОП [PERSON] , актів приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року та за травень 2019 року, квитанцій про оплату виконаних будівельних робіт №28 від 29.10.2018, №58 від 20.04.2019 та №122 від 15.05.2019, судом встановлено, що на замовлення позивачки було проведено капітальний ремонт частини покрівлі житлового будинку [ADDRESS] . Вартість, оплачених позивачкою, виконаних будівельних робіт становить 129255,48 грн. Висновок експертного будівельно-технічного дослідження по заяві [PERSON] №17-17 від 16.08.2017 суд визнає неналежним та недопустимим доказом, оскільки у ньому не зазначено, що судовий експерт [PERSON] попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що такий висновок підготовлено для подання до суду. Відповідно до ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, зокрема договору. Таким чином, на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01.07.2017 виникло зобов`язання, за яким відповідач Золочівське МВЖКП взяв на себе обов`язок у разі виникнення необхідності проводити поточний ремонт даху в будинку [ADDRESS] . Згідно вимог ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За приписами ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст.27 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі ненадання, надання неналежної якості послуги з управління багатоквартирним будинком споживач має право викликати управителя для перевірки якості наданих послуг. За результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком). Акт-претензія складається виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) та споживачем і повинен містити інформацію про те, в чому полягало ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальної послуги або послуги з управління багатоквартирним будинком, дату (строк) її ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості, а також іншу інформацію, що характеризує ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі або неналежної якості. У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом. Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) протягом п`яти робочих днів вирішує питання щодо задоволення вимог, викладених в акті-претензії, або видає (надсилає) споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензії. У разі ненадання виконавцем (управителем) відповіді в установлений строк претензії споживача вважаються визнаними таким виконавцем (управителем). Позивачем не надано суду належних та достатніх доказів, якими б підтверджувався факт невиконання зобов`язання у період з 2009 по 2018 рр. (не проведення поточного ремонту даху багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] ). Так, особисті заяви позивачки та спільно із мешканцями будинку від03.10.2011, 30.12.2014 та 16.07.2015 свідчать лише про те, що позивачка зверталася про проведення поточного ремонту даху, а не про те, що такий ремонт не проводився. Акт-претензія 21.07.2018 також не може підтверджувати факту не проведення поточного ремонту даху багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] у період з 2009 по 2018 р.р., оскільки відсутні докази надсилання вказаного акту Золочівському МВЖКП, а тому претензії позивачки не можуть вважатися визнаними відповідачем. Що стосується висновку експерта №32-18 від 03.12.2018 то такий, в частині висновків про не проведення своєчасного поточного ремонту даху багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] ,на переконання суду є неналежним та недостовірним та недостатнім доказом, оскільки не містить інформації про час (період) коли мав проводитись поточний ремонт даху і не був проведений. В даному випадку суд бере до уваги, що висновок не проведення своєчасного поточного ремонту експерт зробив виключно на підставі візуального обстеження даху, інформації у Золочівського МВЖКП щодо проведення (не проведення) поточного ремонту даху не отримував, про що експерт повідомив під час допиту його в судовому засіданні. Окрім того, правові наслідки порушення зобов`язання встановлені ст.611 ЦК України, згідно якої у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ст.614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. За приписами ст.623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Аналогічну за змістом норму містить ст.906 ЦК України, згідно якої збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Збитками, відповідно до ст.22 ЦК України, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Вирішуючи позов в частині стягнення матеріальної шкоди в розмірі 6299,88 грн., заподіяної внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] через негерметичність покрівлі даху, суд звертає увагу, що відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачкою не представлено суду доказів, якими б підтверджувалися дані про час та обставини виникнення пошкоджень оздоблення належної їй квартири. Позовні вимоги в цій частині ґрунтуються виключно на даних висновку експерта №32-18 від 03.12.2018, яким встановлено, що пошкодження оздоблення належної позивачці квартири відбулося внаслідок потрапляння атмосферних опадів у результаті негерметичності даху над її квартирою, а також в результаті пошкодження елементів покрівлі суміжного житлового будинку [ADDRESS] . В даному випадку слід наголосити, що висновок експерта не містить інформації про технічний стан квартири [ADDRESS] на момент придбання її позивачкою. Відсутні дані також про те коли і за яких обставин відбулося потрапляння атмосферних опадів у квартири позивачки, чи було таке потрапляння одноразовим чи систематичним. Окрім того, експерт робить висновок про пошкодження елементів покрівлі суміжного житлового будинку [ADDRESS] , хоча в судовому засіданні заявив, що огляду даху сусіднього житлового будинку [ADDRESS] він не проводив За таких обставин суд вважає, що висновок експерта не містить достовірної інформації про обставини пошкодження оздоблення належної позивачці квартири, а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають, у зв`язку з їх недоведеністю. Щодо позовної вимоги в частині стягнення збитків, понесених позивачкою на проведення капітального ремонту даху в будинку [ADDRESS] , суд також враховує, що відповідно до ст.621 ЦК України у разі невиконання боржником для кредитора певної роботи чи ненадання йому послуги кредитор має право виконати цю роботу власними силами або доручити її виконання чи надання послуги третій особі і вимагати від боржника відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства або не випливає із суті зобов`язання. Відповідно до ст.14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Суд звертає увагу, що згідно договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01.07.2017 укладеним між позивачкою та Золочівським МВЖКП, проведення капітального ремонту покрівлі не входить до обов`язків відповідача, як управителя, в цій частині його обов`язки обмежуються проведенням поточного ремонту. За таких обставин вимога позивачки про відшкодування збитків понесених на проведення капітального ремонту даху, в контексті ст.621 ЦК України, задоволенню не підлягає. Окрім того, суд звертає увагу, що доказів, якими б підтверджувалось необхідність проведення саме капітального ремонту даху у багатоквартирному житловому будинку [ADDRESS] позивачем не надано. У висновку експерта №32-18 від 03.12.2018 вказано, що експлуатація конструкцій даху можлива лише при умові проведення їх ремонту, без конкретизації, що це повинен бути саме капітальний ремонт. Необхідно також наголосити, що правовідносини пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління регулюються Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Статтею 1 вказаного Закону встановлено, що приміщення загального користування, несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку тощо є спільним майном багатоквартирного будинку, котре є спільною сумісною власністю співвласників. Витрати на управління багатоквартирним будинком (капітальний ремонт спільного майна) розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника. Прийняття рішень щодо управління багатоквартирним будинком, в тому числі проведення капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт, відповідно до ст.10 Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», приймаються на загальних зборах співвласників. Відповідно до ч.2 ст.6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Суду не надано доказів в підтвердження того, що загальними зборами співвласників багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] приймалося рішення про проведення капітального ремонту даху. Таким чином, оскільки проведення капітального ремонту покрівлі багатоквартирного будинку є обов`язком співвласників багатоквартирного будинку та не передбачено договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01.07.2017, укладеним між позивачкою та Золочівським МВЖКП, витрати позивачки понесені на проведення такого ремонту не можуть вважатися збитками, завданими Золочівським МВЖКП та Золочівською міською радою. Відтак, вимога позивачки про відшкодування вартості проведення капітального ремонту частини покрівлі багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] є безпідставною. З приводу твердження позивачки, що відповідальність за завдані збитки повинна нести також і Золочівська міська рада Львівської області, оскільки зобов`язана була провести капітальний ремонт багатоквартирного будинку [ADDRESS] , суд враховує , що відповідно до ч.7 ст.10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» колишні власники (їх правонаступники), які володіли багатоквартирними будинками до моменту приватизації, зобов`язані брати участь у фінансуванні їх ремонту та сприяти організації його проведення у порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України. Спори, що виникають з цього питання, вирішуються судом. Пунктом 1 Порядку участі в організації та фінансуванні ремонту приватизованих житлових будинків їх колишніх власників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 р. №572 (надалі - Порядок) визначено, що колишні власники багатоквартирних будинків (виконкоми місцевих Рад народних депутатів, місцеві державні адміністрації у містах Києві та Севастополі, підприємства, організації, установи, в повному господарському віданні або оперативному управлінні яких вони перебували) зобов`язані брати участь у роботах по ремонту, потреба в якому виникла після приватизації квартир. Обсяг цих робіт визначається кількістю приватизованих квартир будинку та строком його експлуатації від закінчення будівництва або реконструкції до проведення першого ремонту після приватизації. Якщо у будинку приватизовані всі квартири, колишній його власник фінансує проведення тільки першого після приватизації ремонту (п. 5 Порядку). Згідно з п.9 Порядку проведенню ремонту передує обстеження будинків, які потребують першого після приватизації ремонту та складання проектно-кошторисної документації на його проведення, покладається на відповідні проектні організації. В обстеженні будинку зобов`язані брати участь представники власників, співвласників будинку та колишнього власника будинку. Суду не надано доказів того чи проводилось обстеження багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] чи складалась проектно кошторисна документація на проведення капітального ремонту вказаного будинку. Також, необхідно зазначити, що відповідно до ст.10 Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» рішення про проведення капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт приймаються на загальних зборах співвласників. Позивачем не надано суду доказів на підтвердження того, що співвласниками багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] приймалось рішення про проведення капітального ремонту вказаного будинку. Окрім того, суд звертає увагу, що ні Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду» на прийнятим на його виконання Порядком не передбачено права власників окремих квартир у багатоквартирному житловому будинку на власний розсуд проводити капітальний ремонт окремих конструктивних елементів будинку з правом на отримання відшкодування вартості проведеного ремонту у колишнього власника багатоквартирного будинку. Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди в сумі 10000 грн. суд виходить із наступних міркувань та положень закону. Положеннями ст. 23, 1167 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні. Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві. Позивачка вказує, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях яких вона зазнала у зв`язку з пошкодженням квартири, протягом тривалого часу не може належним чином використовувати квартиру для проживання, оскільки там необхідно щороку проводити ремонт. Проте, суд звертає увагу, що доказів проведення ремонту у квартирі на [ADDRESS] як і доказів неможливості використання вказаної квартири для проживання суду не надано. Окрім того, в ході судового розгляду не здобуто доказів того, що відповідачі діяли неправомірно чи допускали бездіяльність у відносинах з позивачки, у зв`язку з чим їй могла бути заподіяна моральна шкода. Враховуючи вищевикладена, суд вважає, що позовні вимоги є безпідставним та необґрунтованими, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed