Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із наведеним вище позовом, в обґрунтування якого зазначала наступне. 28.10.2017 року у виконавчому комітеті Зорянської сільської ради Розівського району Запорізької області, під актовим записом № 03, вона зареєструвала шлюб із [PERSON] . Від шлюбу вони мають спільну неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Одруження з відповідачем виявилося невдалим, через те, що відповідач не виконує сімейні обов`язки, не приділяє часу сім`ї, не бере участі у вихованні дитини. З 21.06.2020 року вони разом не мешкають та спільного господарства не ведуть, а тому подальше сімейне життя та збереження шлюбу суперечить їх інтересам. З огляду на вказане, [PERSON] просила розірвати, укладений між нею та [PERSON] , шлюб, зареєстрований 28.10.2017 року у виконавчому комітеті Зорянської сільської ради Розівського району Запорізької області, під актовим записом № 03. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище чоловіка. Ухвалою суду від 27.07.2020 року у даній цивільній справі було відкрито провадження та її призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 09 год. 00 хв. 12.08.2020 року (а.с. 15). В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи була повідомлена належним чином (а.с. 17, 19). Крім того, подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи здійснювати у її відсутність, при цьому зазначала, що позовні вимоги підтримує та заперечує проти надання судом строку для примирення (а.с.20). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, був сповіщений про час та місце розгляду справи (а.с. 18). Окрім цього, звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути справу у його відсутність, та вказав, що позовні вимоги визнає в повному обсязі та проти розірвання шлюбу не заперечує. При цьому заперечував проти надання судом строку для примирення (а.с. 21). Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд вважає можливим судове засідання здійснювати у відсутність учасників справи, за наявними матеріалами справи. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне. Положеннями статті 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно до положень ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 28.10.2017 року у виконавчому комітеті Зорянської сільської ради Розівського району Запорізької області, під актовим записом № 03 (а.с. 3). Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] (а.с. 4). Спір про поділ спільного майна подружжя та визначення місця проживання неповнолітньої дитини на час розгляду даної справи між сторонами відсутній. Сторони не виявили бажання зберегти подружні відносини та у поданих до суду заявах заперечували проти надання строку для примирення (а.с. 20, 21). Згідно зі ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи викладене, суд доходить висновку про те, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка, як особа, що змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, у позовній заяві просила суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище чоловіка « [PERSON] ». Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити [PERSON] прізвище « [PERSON] ». Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Питання про розподіл судових витрат позивачкою не порушувалось.

Outcome: approved