Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-15 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. Заявник зазначала, що вона народилася [INFO] . 20 грудня 1974 року між нею та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано в Броварському міському відділі ЗАГС Київської області, актовий запис №487. Після укладення шлюбу присвоєно прізвище « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про її народження батьками заявниці є: [PERSON] та [PERSON] , які уклали шлюб 01 червня 1951 року. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] », однак вона прізвище не змінила по шлюбу, а лишилась з прізвищем « [PERSON] ». [INFO] [PERSON] померла. За життя померла склала заповіт, яким заповіла заявниці квартиру [ADDRESS] . В заповіті мама заявниці також значиться, як [PERSON] 09 серпня 2019 року Броварською державною міською нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті [PERSON] 05 грудня 2019 року на адресу заявниці Броварською міською державною нотаріальною конторою надіслано постанову нотаріуса про відмову у видачі їй свідоцтва про право на спадщину з урахуванням родинних відносин, в зв`язку з тим, що відповідно до свідоцтва про її народження, мама заявниці зазначена як [PERSON] , а в заповіті зазначено спадкодавця, як [PERSON] . У зв`язку з цим виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що вона є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . Встановлення факту родинних відносин необхідно для звернення до нотаріальної контори з метою отримання в подальшому відповідного свідоцтва про спадщину. Ще за життя мами, в квітні 2019 року заявниця зверталась з заявою до відділу РАЦС з метою змінити прізвище матері, однак їй було відмовлено. Посилаючись на викладене, заявниця просила суд встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що [PERSON] є рідною дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . В судове засідання заявник [PERSON] та її представник адвокат Кузнєцова С.О. не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник заявника направила до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, заявлені вимоги підтримала, просила про їх задоволення в повному обсязі. В судове засідання представник заінтересованої особи Броварської міської ради Київської області не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Направили до суду письмові пояснення, згідно яких просили суд про розгляд справи у відсутність представника, зазначали, що відповідно до свідоцтва про одруження [NUMBER] від 01.06.1951 р., виданого Кіровським районним відділом ЗАГС Кемеровської області Російської Федерації, громадянину [PERSON] та громадянці [PERSON] після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище [PERSON] та [PERSON] . Також, відповідно до листа від 07.05.2019 р. №992/16.6-38 Броварського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану надано роз`яснення стосовно того, що після реєстрації шлюбу та зміни свого дівочого прізвища з « [PERSON] » на прізвище свого чоловіка « [PERSON] » внаслідок укладення шлюбу не обміняла свій паспорт, а продовжувала використовувати документ на прізвище « [PERSON] ». У постанові про відмову від 05 грудня 2019 року зазначено про те, що [PERSON] залишила заповіт, за яким заповідала [PERSON] квартиру [ADDRESS] . Просили звернути увагу, що « [PERSON] », а не « [PERSON] » залишила заповіт. Відповідно свідоцтва про народження батьками [PERSON] (« [PERSON] » - після реєстрації шлюбу) являються [PERSON] та [PERSON] . Посилаючись на викладене, при розгляді даної справи покладалися на розсуд суду. Судом встановлено, що заявниця [PERSON] народилася [INFO] . 20 грудня 1974 року між нею та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано в Броварському міському відділі ЗАГС Київської області, актовий запис №487. Після укладення шлюбу присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про народження, батьками заявниці є: [PERSON] та [PERSON] , які уклали шлюб 01 червня 1951 року, згідно свідоцтва про одруження [NUMBER] від 01.06.1951 р., виданого Кіровським районним відділом ЗАГС Кемеровської області Російської Федерації. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.8). Відповідно до листа Броварського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану №992/16.6-38 від 07 травня 2019 року, заявниці [PERSON] відмовлено у виправленні прізвища матері заявниці у актовому записі про її народження з шлюбного « [PERSON] » на дошлюбне « [PERSON] », у зв`язку з відсутністю помилкових відомостей у документі (а.с.9). Згідно постанови Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області від 05 грудня 2019 року, [PERSON] залишила заповіт, посвідчений Базир В.Г., приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу 10 червня 1997 року за реєстровим №2971, за яким заповідала [PERSON] квартиру під [ADDRESS] . Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину з урахуванням родинних відносин [PERSON] було відмовлено (а.с.11). Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що має юридичне значення. Пунктом 1, 7 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року вказав на те, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Відповідно до ч.ч. 1,5 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ч.ч. 1,2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що [PERSON] є рідною дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . За таких обставин, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення вимог в повному обсязі.

Outcome: approved