Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди. В обґрунтування позову зазначає, що з 12.04.2011 року вона є власником квартири № 27, яка розташована за адресою: Донецька область, м. Покровськ, вул. Залізнична (Шота), буд. 86. Поверхом вище у квартирі № 29 вищезазначеного будинку проживає відповідач - [PERSON] Позивач вказує, що відповідач у справі в порушення правил користування водопостачанням в багатоквартирному будинку, систематично (з періодичністю не менше двох разів на місяць), затопляв її квартиру, чим спричиняв їй майнову шкоду пошкодженням майна та моральні страждання. На її не одноразові попередження про усунення причини затоплення, він відповідав їй грубістю та образами, а причину затоплення самостійно не усуває і до сьогодні. Так, уніч на 22.03.2013 року відповідач знову затопив її квартиру, внаслідок чого вона звернулася із заявою до балансоутримувача багатоквартирного будинку № 86 по вул. Залізничній м. Покровська Комунального підприємства «Красноармійський центр єдиного замовника», правонаступником якого є ТОВ «Управителі житлового фонду». За наслідками розгляду заяви, 23.07.2013 року спеціалістом КП «КЦЄЗ» інспектором ІГВ [PERSON] та представником виконавця послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій ПП «Красноармійськ-Реал-сервіс» майстром [PERSON] 1.П. було складено акт обстеження, в якому було зазначено, що на стелях кухні, передпокою та туалету досліджуваної квартири № 27 проглядаються вологі сліди затоплення та грибка, а також встановлено, що затоплення квартири здійснювалось з вище розташованої квартири № 29, при обстеженні якої виявлено, що в туалетній кімнаті зруйновано стояк водовідведення від унітазу до виходу на горище; відсутні розводка системи холодного водопостачання та водовідведення на кухні. Також в акті зазначено, що відповідачу було вручено попередження щодо необхідності відновлення водовідведення у своїй квартирі строком до 10.08.2013 року. Незважаючи на попереднє залиття квартири, 15.06.2015 року відповідач знову затопив її квартиру, і на її звернення до 22.06.2015 року також прибули спеціаліст ІТВ [PERSON] та майстер [PERSON], які склали акт обстеження, в якому було зазначено, що на стелях кухні, передпокою та туалету досліджуваної квартири № 27 про\-глядаються вже сухі сліди затікання площею 4 м 2, у кухні квар\-тири є запах вогкості. При обстеженні квартири № 29 було встановлено, що затоплення сталося через недбале поводження; квартиронаймачів квартири № 29, яким було вручено правила мешкання у багатоквартирних бу\-динках проведено з ними роз'яснювальну бесіду. 19.08.2016 року, приблизно о 19 год., відповідач знову за\-топив її квартиру і 23.08.2016 року було складено акт обстеження, в якому за\-значено, що затоплення знову сталося через недбале поводження квартиронай\-мачів квартири № 29 з системою водопостачання та каналізації. 02 вересня 2016 року вже стало можливим скласти дефектний акт під час якого було встановлено, що у кухні квартири виявлено вологі сліди на стельо\-вих шпалерах площею 3 квадратних метра, на стінах кухні виявлено сухі сліди затікання та виявлено відшарування шпалер по стиках. У коридорі квартири на стельових шпалерах видно вологі сліди і виявлено відшарування шпалер по стиках площею 4 квадратних метри. У туалеті квартири шпалери на стелі пло\-щею 2 квадратних метра провисли. У квартирі присутній запах вогкості. У висновку комісія вирішила, що необхідно провести заміну шпалер у пов\-ному обсязі в кухні як на стінах так і на стелі, а в коридорі і туалеті необхідно замінити шпалери на стелі. Позивач зазначає, що 12.09.2016 року за її зверненням, ФОП [PERSON] було проведено оцінку матеріальної шкоди, яка сталася з вини відповіда\-ча внаслідок залиття її квартири, в результаті чого встановлено, що були пошкоджені: -стіни шпалери кухні, площею 8,5 кв.м, зі збитком з урахуванням зносу на суму в З3171,49 грн; -стеля шпалери кухні площею 8,5 кв.м - на суму 991,30 грн.; -стіни шпалери передпокою, площею 5,1 кв.м. - на суму 3161,62 грн.; -стеля шпалери передпокою, площею 5,1 кв.м. - на суму 883,13 грн.; - стіни шпалери вбиральні, площею 0,9 кв.м. - на суму 834,23 грн.; - стеля шпалери вбиральні, площею 0,9 кв.м. - на суму 234,31 грн.; - каналізаційна труба, довжиною 3,0 м - на суму 114,00 грн.; - двері деревяні міжкімнатні 0,8 см та двері деревяні вхідні до вбиральні на суму 1182,54 грн. Загальна сума майнової шкоди становить 10572,62 грн. Позивач зазначає, що крім матеріальних збитків, їй завдано моральну шкоду, яку вона оцінює у сумі 10 000 грн. та яку просить суд стягнути з відповідача у свої користь. Її моральні страждання полягають у тому, що їй вкрай неприємно тривалий час користуватися квартирою, яка знаходиться в аварійному стані, постійно відчувати запах вологи, продук\-тів гнилі від впливу вологи, бачити наслідки затоплення її квартирі і неможливості зробити ремонт, тому що ризик повторних затоплень збері\-гається. Їй прийшлося немало нервувати через те, що вона не могла усунути при\-чини затоплення, а при цьому особа, винна у заподіянні їй матеріаль\-них збитків, не вжила жодних заходів для того, щоб у добровільному по\-рядку відшкодувати ці збитки хоча б частково, а навпаки відповідач грубо ставиться до неї, ображає її. Їй прийшлося суттєво нервувати через те, що вона змушена була тривалий час займатися зверненням до утримувача будинку, складати акти обсте\-ження, прикладати додаткових зусиль для влаштування нормального іс\-нування у власній квартирі, а вже потім здійснювати свою звичайну жит\-тєдіяльність. Їй прийшлося застосовувати тривалий час заходи захисту від впливу вологи на електричну систему квартири, щоб не потрапити під ура\-ження електричним током, щоб не пошкодилися плити перекриття і та\-кож не завдали більш великої шкоди її житлу, майну, здо\-ровю та життю. Вважає, що саме сума 10 000 грн. зможе компенсувати їй вказані вище страждання, під час встановлення цієї суми вона орієнтувалась на суму завданої їй матеріальної шкоди, так як законодавством не встановлено критерію оцін\-ки моральної шкоди, в даному випадку вона дорівнює її до суми матеріальної шкоди і вважає що саме ця сума буде достатньою для покриття нематеріальної шкоди. Крім цього, коли вона зіткнулась з даним спором, потребувала правової до\-помоги, тому звернулася до юридичної фірми «Смаль і право», від якої її ін\-тереси представляє [PERSON], як фахівець у галузі права. Вона скористалася своїм правом на правову допомогу за що сплатила 3000 грн. До судових витрат також відноситься наступне, у звязку з розглядом цієї справи, вона згідно з наданою ФОП [PERSON] квитанцією, понесла витрати з оцінки майна на суму 500 грн. і сплатила су\-довий збір у сумі 551,22 грн. та витрати комісії банку на суму 7 грн. Загалом судові витрати склали 4058,22 грн. На підставі вищевикладеного, позивач просить суд позов задовольнити та стягнути з відповідача на її користь відшкодування матеріальної шкоди у сумі 10572,62 грн., відшкодування моральної шкоди у сумі 10000 грн., судові витрати у сумі 4058,22 грн. У судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали у повному обсязі, надали пояснення аналогічні змісту позовних вимог, просили такий задовольнити. Відповідач [PERSON], щодо позову в заперечив, просив в позові відмовити. Додатково пояснив, що залиття квартири позивача відбувається не внаслідок його недбалого ставлення до системи водопостачання та водовідведення, а внаслідок протікання даху будинку, що призводить до залиття як його квартири , так і квартири [PERSON] На додаткові питання суду пояснив, що із заявами щодо ремонту дахового перекриття до ТОВ «Управителі житлового фонду» він не звертався, самостійно питання щодо затікання зі стояка у туалеті не вирішував. Акти обстеження квартир № 27 та № 29, які наявні в матеріалах не оскаржував, свої зауваження щодо їх змісту не зазначав. Представник третьої особи ТОВ «Управителі житлового фонду» у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, на вимогу відповідача судом вживалися заходи щодо забезпечення явки представника третьої особи у судове засідання, однак такий так і не зявився, про причини неявки суд не повідомив. Відповідно до ч. 2 ст. 169 ЦПК України, неявка представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки не є перешкодою для розгляду справи. Заслухавши пояснення сторін у справі, з'ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих доказів, судом встановлено такі обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно зі ст.ст. 3, 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Судом встановлено, що згідно технічного паспорту (а.с. 57-58), Витягу з Державного реєстру правочинів № 9779048 (а.с. 62), Витягу про державну реєстрацію прав № 30410069 від 24 червня 2011 року (а.с. 63) [PERSON] є власником квартири № 27, яка розташована за адресою: Донецька область, м. Покровськ, вул. Залізнична (Шота)[ADDRESS]. Згідно відповіді ЦНАП Покровської міської ради Донецької області № 881 від 18.01.2017 року, відповідач [PERSON] з 09.02.1993 року зареєстрований у квартирі № 29 у цьому ж будинку, яка розташована поверхом вище над квартирою позивача [PERSON] (а.с. 74). Факт залиття квартири [PERSON], яка розташована за адресою: Донецька область, м. Покровськ, вул. Залізнична (Шота)[ADDRESS] підтверджується такими письмовими доками: Згідно акта від 22.07.2013 року, складеного інспектором КП «КЦЄЗ» [PERSON], майстром ПП «Красноармійськ-Реал-сервіс» [PERSON] 1.П., за\-топлення квартири № 27 здійснювалось з вище розташованої квартири [ADDRESS], при об\-стеженні якої виявлено, що в туалетній кімнаті зруйновано стояк водовідведення від унітазу до виходу на горище; відсутні розводка системи холодного водо\-постачання та водовідведення на кухні. Також в акті було зазначено, що виконавцем послуг ПП «Красноармійськ-Реал-сервіс» необхідно виконати строком до 10.08.2013 року роботи щодо ремонту стояку водовідведення в туалетній кімнаті квартирі № 29. Зазначений акт підписано [PERSON] та [PERSON] (а.с. 54). Згідно листа Красноармійського підприємства «Красноармійський центр єдиного замовника» № 3-723 від 22.07. 2013 року, [PERSON] було вручено попередження щодо необхідності відновлення водовідведення у своїй квартирі у строк до 10.08.2013 року (а.с. 61). Згідно акта від 22.06.2015 року, складеного інспектором ІТВ [PERSON], майстром [PERSON], на стелях кухні, передпокою та туалету досліджуваної квартири № 27 про\-глядаються вже сухі сліди затікання площею 4 квадратних метра; у кухні квар\-тири є запах вогкості. При обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено, що ка\-налізаційна система та система холодного водопостачання замінені на пласти\-кові труби, а затоплення сталося через недбале поводження квартиронаймачів квартири № 29, яким було вручено правила проживання у багатоквартирних бу\-динках проведено з ними роз'яснювальну бесіду (а.с. 53). Згідно акта від 23.08.2016 року, складеного ІТО [PERSON], інспектором ІТО [PERSON], затоплення сталося через недбале поводження квартиронай\-мачів квартири [ADDRESS] з системою водопостачання та каналізації (а.с. 52). Згідно акта від 02.09.2016 року, складеного інспектором ІТО [PERSON], у кухні квартири [ADDRESS] виявлено вологі сліди на стельо\-вих шпалерах площею 3 м2, на стінах кухні виявлено сухі сліди затікання та виявлено відшарування шпалер по стиках. У коридорі квартири на стельових шпалерах видно вологі слі ди і виявлено відшарування шпалер по стиках площею 4 м2. У туалеті квартири шпалери на стелі пло\-щею 2 м2 провисли. У квартирі присутній запах вогкості. У висновку комісія вирішила, що необхідно провести заміну шпалер у пов\-ному обсязі в кухні як на стінах так і на стелі, а в коридорі і туалеті необхідно замінити шпалери на стелі (а.с. 51). Згідно акта обстеження від 30.03.2017 року, складеного комісією у складі представника ТзОВ «Управителі житлового фонду» виконавця послуг ФОП «[PERSON]ПА. від споживача [PERSON] при обстежені квартири [ADDRESS], яка розташована на 1-му поверсі у 4 підїзду, виявлено у прихожій , туалеті, на кухні на стелі та на стінах старі и сухі сліди затоплення. У квартирі № 29, яка розташована над квартирою № 27 в туалеті на стелі видно старі сліди затікання, біля каналізаційного ствола (навколо ствола немає герметизації, на стелі обмотка стволу шматою). При обстежені приміщення горища за вказаною адресою, встановлено, що дахове покриття на квартирою № 29 у задовільному стані, ДВК пошкоджень на квартирою. № 29 немає, по стику ДВК маються незначні зазори в наслідок випадання опадів, зазначені зазори не призвели б до затоплення квартири № 27, у тому обсязі, як про це зазначено у акті про затоплення квартири від серпня 2016 року. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснила, що з 2003 по 2016 роки працювала майстром ПП «Реал сервіс» приймала участь у обстеженні квартир № 27 та № 29 та складала акти обстеження. Так, при обстежені квартири відповідача у 2015 році нею було виявлено, що у квартирі не було стояка каналізації, внаслідок чого ними було замінено новий стояк та вручено повідомлення-попередження про правила проживання у квартирі. При повторному обстеженні квартири відповідача було виявлено, що не була встановлена розводка, шланг вставлявся у коліно, звідки випадав, внаслідок чого і відбувалась залиття квартири позивача. У кухні, туалеті, коридорі квартирі позивача було виявлено сліди затікання. Відповідно до\~ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Твердження відповідача про те, що залиття квартири позивача сталося через постійне протікання даху над його квартирою, внаслідок чого відбувалося залиття квартири позивача, не підтверджені жодними доказами. Таким чином судом встановлено, та підтверджено належними та допустимими доказами, що залиття квартири позивача відбулось внаслідок дій відповідача, при недотриманні останнім умов проживання у квартирі. Згідно звіту про оцінку майна від 12.09.2016 року про визначення збитку на дату оцінки з урахуванням зносу та пошкоджень, складеного фізичною особою підприємцем [PERSON], квартири, яка розташована за адресою: Донецька область, м. Покровськ, вул. Залізнична (Шота)[ADDRESS], становить у сумі 10572,62 грн., з яких: стіни шпалери кухні, площею 8,5 кв.м, зі збитком з урахуванням зносу на суму в З3171,49 грн; стеля шпалери кухні площею 8,5 кв.м - на суму 991,30 грн; стіни шпалери передпокою, площею 5,1 кв.м. - на суму 3161,62 грн; стеля шпалери передпокою, площею 5,1 кв.м. - на суму 883,13 грн; стіни шпалери вбиральні, площею 0,9 кв.м. - на суму 834,23 грн; стеля шпалери вбиральні, площею 0,9 кв.м. - на суму 234,31 грн; каналізаційна труба, довжиною 3,0 м - на суму 114,00 грн.; двері деревяні міжкімнатні 0,8 см та двері деревяні вхідні до вбиральні на суму 1182,54 грн.(а.с. 4-45). З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що позов в цій частині слід задовольнити, тобто з відповідача слід стягнути матеріальну шкоду завдану позивачу в наслідок залиття квартири в сумі 10572,62 грн. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідача моральної шкоди у сумі 10000 грн., суд зазначає наступне. Відповідно ч.1 ст. 23 ЦК України, особа має право на стягнення моральної шкоди, яка заподіяна йому внаслідок порушення його прав. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року зазначено, що спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються, коли право на відшкодування моральної шкоди безпосередньо передбачене нормами Конституції України або випливає з її положень, або закріплене законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди. Також, у вказаній Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 р. зазначено, що під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У пункті 4 вищевказаної Постанови передбачено, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Згідно\~ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. З врахування того, що у позивача внаслідок залиття пошкоджена власність та створені неналежні умови для користування квартирою, порушився нормальний життєвий уклад, позивач пережила стрес, суд виходячи з засад розумності вважає за необхідне зобов'язати відповідача відшкодувати моральну шкоду в сумі 1000 грн., таким чином задовольнивши позов цій частині частково. Відповідно до ч. 1\~ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Частиною 1 ст. 88 ЦПК України\~передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Позивачем одночасно заявлялись дві позовні вимоги: майнового і немайнового характеру. Позов було надіслано на адресу суду заказною кореспонденцією 30.12. 2016 року. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» станом на 2016 рік, за подання позовної заяви фізичною особою немайнового характеру, ставка судового збору, становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Відповідно до п.п.1 п. 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» станом на 2016 рік за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою передбачена ставка судового збору, яка складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. При зверненні до суду із зазначеним позовом, позивачем було оплачено судовий збір в сумі 551,20 грн., що підтверджується квитанцією № 142 від 29.12.2016 року (а.с. 1), 552 грн., що підтверджується квитанцією № 50 від 15.02.2017 року (а.с. 89), та витрати комісії банку в сумі 7 грн., що підтверджується квитанцією № 142/КЗ від 29.12.2016 року (а.с. 69). Також, згідно квитанції № 398113 від 08.09.2016 року [PERSON] оплатила ФОП [PERSON] за оцінку визначення збитку, завданого внаслідок залиття квартири, 500 грн. (а.с. 60). Враховуючи, що процент задоволених судом позовних вимог становить 56,25% (11 572,62 грн. х 100% : 20572,62 грн.), з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у сумі 624,48 грн. (551,20 грн. + 552 грн.) х 56.25% : 100) та за оцінку визначення збитку 281,25 грн. (500 грн. х 56.25% : 100). В частині стягнення з відповідача на користь позивача 7 грн. комісії банку слід відмовити, оскільки зазначена сума не входить до переліку витрат, повязаних із розглядом справи, в розумінні ст. 79 ЦПК України. Також, відповідно до п.2 ч. 3\~ст. 79 ЦПК України\~до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати на правову допомогу. В матеріалах справи містяться договір про надання правової (юридичної) допомоги, укладений 28.12.2016 року між юридичною фірмою «Смаль і право» (а.с. 65), співробітником якої є [PERSON] (доручення № 401), діючого на підставі довіреності від 26.12.2016 року, посвідченої приватним нотаріусом Покровського районного нотаріального округу Донецької області [PERSON] (а.с. 70), та [PERSON] про надання правової допомоги. \~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно кошторису про виконання робіт по наданню правової допомоги [PERSON] від 28.12.2016 року з розрахунком витрат на правову допомогу, що підлягає стягненню з відповідача, співробітником юридичної фірми «Смаль і право» [PERSON], надано правову допомогу [PERSON] на загальну суму 3000 грн., з яких 300 грн. - консультація (3 год.), 1200 грн. складення заяви на відміну судового наказу та заперечення на позов (3 год.), 1500 грн. надання інтересів в суді першої інстанції (2 год.). Згідно квитанції № 401 від 28.12.2016 року [PERSON] оплатила юридичній фірмі «Смаль і право» за надання правової допомоги 3000 грн. (а.с. 68). Відповідно до\~ст.84 ЦПК України\~витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. \~\~\~\~ \~Згідно\~ст.1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах»\~ в редакції від 01.01.2017 року, розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - субєктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Відповідно до роз'яснень, що містяться в п.48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014р. № 10 витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, про що зазначено в пункті 47 цієї постанови, стягуються не лише за участь в судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов'язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Враховуючи, що процент задоволених судом позовних вимог становить 56,25% (11 572,62 грн. х 100% : 20572,62 грн.), з відповідача підлягає стягненню на користь позивача на відшкодування витрат на правову допомогу 1687,50 грн. (3000 грн. х 56,25% : 100).

Outcome: partial