Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-19 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, від імені та в інтересах [PERSON], [PERSON], посилаючись на те, що останні разом з відповідачем є співвласниками квартири №37 у м.Херсоні по пр-т Ушакова, 62. При цьому в даній квартирі проживають лише позивачі, у звязку з відсутністю іншого житла, а відповідач проживає окремо, оскільки забезпечений іншим житлом, житлово-комунальні платежі та догляд за належною йому часткою в спірній квартирі не здійснює та його частка власності у даній квартирі є незначною та складає лише 7/18 частин від усієї квартири. У звязку з цим позивач звернулася до суду з даним позовом та просила судприпинити право спільної часткової власності [PERSON] на 7/18 частин в спільному майні квартирі [ADDRESS]; виплатити [PERSON] компенсацію вартості 7/18 частин в спільному майні квартирі [ADDRESS] в розмірі 100627 гривень, які будуть внесені [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах на депозитний рахунок; визнати за [PERSON] та [PERSON] право власності на 7/36 частин квартири [ADDRESS] за кожною окремо; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] понесені за справою судові витрати. В ході судового розгляду справи позивач уточнила заявлені позовні вимоги та просила припинити право спільної часткової власності [PERSON] на 7/18 частин в спільному майні квартирі [ADDRESS]; виплатити [PERSON] компенсацію вартості 7/18 частин в спільному майні квартирі [ADDRESS] в розмірі 107658,00 гривень, які внесені [PERSON] на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації в Херсонській області (МФО 852010 в ГУ ДКСУ у Херсонській області, код ЄДРПОУ 26283946, р/р37316005000522); визнати за [PERSON] право власності на 7/36 частин квартири [ADDRESS]; визнати за [PERSON] право власності на 7/36 частин квартири [ADDRESS]; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] понесені судові витрати за сплату судового збору та проведення експертизи. Позивач [PERSON] в судовому засіданні підтримала заявлений позов з урахуванням уточнень та просила його задовольнити в повному обсязі, з підстав, викладених у позові. Зазначила, що кошти внесені на депозитрий рахунок як компенсація вартості частки відповідача належать [PERSON] та [PERSON] в рівних частках, судові витрати за справою понесено ними також в рівних частках. Відповідач та його представник в судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнали, заперечували проти їх задоволення. Зазначили, що позивачі чинять перешкоди відповідачу у користуванні квартирою. Останній дійсно має місце реєстрації у квартирі разом з сім'єю за адресою: [ADDRESS], проте з сім'єю не проживає. Не заперечували, що між сторонами склалися неприязні стосунки, проте вважали, що спільне користування квартирою є можливим. Також вважали, що частка відповідача є значною у квартирі, припинення права власності відповідача на зазначену частку завдасть шкоди відповідачу. В останнє судове засідання сторона відповідача не зявилась, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку. Від відповідача на адресу суду надійшла заява про відкладення судового засідання у звязку з хворобою його представника, однак жодних документів, що підтверджують поважність причини неявки в судове засідання як відповідача, так і його представника не надано до суду, тому суд вважає неявку відповідача та його представника до суду з неповажних причин. Заслухавши учасників судового розгляду, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов переконання, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено згідно договору дарування від 06.07.2010 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за №2-1026, та [PERSON] про реєстрацію права власності на нерухоме майно Херсонського державного бюро технічної інвентаризації №26664231 від 09.07.2010 року [PERSON] є власником 1/2 частини трикімнатної квартири №37, що знаходиться в м.Херсоні, проспект Ушакова, 62 (а.с.18, 19). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 26.05.2010 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за №2-884, та [PERSON] про реєстрацію права власності на нерухоме майно №26261741 від 31.05.2010 року [PERSON] є власником 1/9 частки трикімнатної квартири №37, що знаходиться в м.Херсоні, проспект Ушакова, 62 (а.с.16, 17). Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22.05.2010 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Херсонської державної нотаріальної контори [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за №2-879, [PERSON] є власником 7/18 частки трикімнатної квартири №37, що знаходиться в м.Херсоні, проспект Ушакова, 62 (а.с.71). Тобто, сторони у справі є співвласниками квартири №37, що знаходиться в м.Херсоні, проспект Ушакова, 62 у таких частках: [PERSON] - 9/18; [PERSON] 2/18, [PERSON] ? 7/18. У зазначеній квартирі зареєстровані та проживають [PERSON] та [PERSON], відповідач [PERSON] в зазначеній квартирі не проживає, не зареєстрований. Згідно довідки КП «Дніпровський» вих.№502 від 17.03.2017 року [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [INFO] з 29.03.1985 року (а.с.267). Згідно висновку №56 судової будівельно-технічної експертизи від 14.08.2015 року ринкова вартість квартири [ADDRESS] з урахуванням її незадовільного технічного стану на серпень 2015 року може складати 276834 гривень. Ринкова вартість 7/18 частки квартири [ADDRESS] з урахуванням її незадовільного технічного стану на серпень 2015 року може складати 108658 гривень. Провести розподіл або виділити в натурі 9/18, 2/18 та 7/18 часток квартири [ADDRESS] з дотриманням вимог ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будівлі. Основні положення», не уявляється можливим. З дослідницької частини експертизи вбачається, що квартира знаходиться на 3 поверсі пятиповерхового будинку, загальна її площа становить 58 кв.м., в тому числі житлова площа- 38,8 кв.м., в квартирі виявлені три житлові кімнати, одна з яких 17,1 кв.м, яка є суміжною з двома іншими житловими кімнатами 11,5 кв.м. та 10,2 кв.м. Тобто, з врахуванням ідеальних часток сторін у праві власності на квартиру відповідно до ДБН В.2.2.-15-3005( п.5.23.1) відсутня технічна можливість переобладнання квартири з метою утворення двох та більше обєктів, здібних самостійно функціонувати (а.с.36-71). Наведене свідчить про те, що ідеальна частка відповідача в квартирі є незначною. Допитана в судовому засіданні в якості експерта [PERSON] підтримала наданий нею висновок судової будівельно-технічної експертизи №56 від 14.08.2015 року та зазначила, що квартира перебуває у незадовільному стані, а її розподіл та виділення часток в натурі з дотриманням вимог ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будівлі. Основні положення», є неможливим. Допитана в якості свідка [PERSON] підтвердила обставини щодо неприязливих стосунків [PERSON] з [PERSON] та [PERSON] та неможливості спільного проживання сторонами в ній, щодо надходження пропозицій від останніх відповідачу щодо сплати йому компенсації за його частку, проте останній відмовлявся, проте витрат на утримання квартири не несе. Будучи вселеним у спільну квартиру у 2011 році, він на наступний день пішов з неї та не повернувся. Відповідно ч.1 ст.356 Цивільного кодексу України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно ст.358 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно з правилами ст.365 Цивільного кодексу України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім'ї. Суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду. Судом встановлено згідно квитанції №№ПН1068 від 09.02.2016 року [PERSON] внесено на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації в Херсонській області (МФО 852010 в ГУ ДКСУ у Херсонській області, код ЄДРПОУ 26283946, р/р37316005000522) суму компенсації вартості 7/18 частин в спільному майні квартирі [ADDRESS], що становить 107658,00 гривень. Враховуючи те, що частка відповідача в спірній квартирі [ADDRESS] є незначною, поділ чи виділ частин даної квартири є неможливим, спільне володіння і користування сторонами даним майном також є неможливим, враховуючи, що відповідач фактично проживає окремо та забезпечений іншим житлом, тому суд дійшов переконання, що припинення його права на частку в спірному майні та виплати компенсації її вартості не завдасть істотної шкоди його інтересам, а тому позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню. Пояснення свідків [PERSON] та [PERSON] щодо проживання відповідача в орендованому житлі суд до уваги не приймає, оскільки вони спростовуються довідкою КП « Дніпровський» про проживання відповідача за місцем реєстрації. Також суд не приймає до уваги надані стороною відповідача судове рішення від 16.02.2011 року та акт державного виконавця від 29.11.2011 року про вселення відповідача у спірну квартиру в порядку усунення перешкод у її користування, оскільки, як судом встановлено, після вселення у квартиру 2011 року відповідач залишив квартиру самостійно та не повернувся до неї. Також, відповідно до ч.1, ч.2, п.2 ч.3 ст.79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, повязаних з розглядом судової справи, належать, зокрема, витрати, повязані із проведенням судових експертиз. Крім цього, у відповідності до ч.1 ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню сплачені та документально підтверджені судові витрати. З урахуванням викладеного, з відповідача на користь позивачів підлягають стягненню судові витрати, понесені за сплату судового збору в загальній сумі 1082,60 гривень та за проведення експертизи в сумі 2600,00 гривень, всього 3682,30 гривень, а саме по 1841,30 гривень кожному.

Outcome: approved