Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-16 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про виділення в натурі частки із спільної часткової власності. \~ \~ \~ \~В обгрунтування позову позивач вказує, що є власником ј частини будинку з належною частиною господарських будівель та споруд за адресою: [ADDRESS] на підставі рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області №2-262 від 19.09.1989 року, в її користуванні, відповідно до технічного паспорту, знаходяться житлові приміщення позначені на плані цифрами 1-1, 1-2, 1-3. 1-4, загальною площею 34,9 кв.м. Власником Ѕ частини вищевказаного будинку з належною частиною господарських будівель та споруд є відповідач [PERSON] , у користуванні останнього перебувають житлові приміщення позначені на плані цифрами 3-1, 3-2, 3-3, 3-4 загальною площею 31,9 кв.м. Власником ј зазначеного будинку з належною частиною господарських будівель та споруд є відповідач [PERSON] , у його користуванні перебувають житлові приміщення позначені на плані цифрами 2-1, 2-2, загальною площею 26,1 кв.м. Зазначає, що частини житлового будинку відособлені, ізольовані один від одного, мають відокремлені в`їзди/виїзди, окремі системи водопостачання, водовідведення, опалення тощо. Проте, за наявності однієї адреси та трьох співвласників, між сторонами виникають деякі складнощі в отриманні поштової кореспонденції, оформлення юридичних документів та соціальної допомоги, також відповідачі не бажають виділу її частки, у зв`язку з чим, змушена звернутися до суду з позовом про припинення права спільної часткової власності шляхом виділу в натурі належної їй ј частини будинку, відповідно до фактичного користування та технічної документації. \~ \~ \~ \~28 грудня 2018 року від відповідача [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] та [PERSON] про визначення порядку володіння та користування співвласниками майном, що є спільною частковою власністю та стягнення компенсації, яка неодноразово змінювалася та уточнювалася ним під час підготовчого судового засідання. \~ \~ \~ \~04 вересня 2020 року та 07 жовтня 2020 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Кондрашової І.Ю. до суду надійшли заяви про відмову від частини зустрічних позовних вимог, а саме від позовних вимог заявлених до відповідача [PERSON] в частині визначення порядку володіння та користування спільним майном, що є спільною частковою власністю та вимог до відповідача [PERSON] , де просила провадження у цій частині закрити, залишивши до розгляду лише зустрічні позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення компенсації в сумі 36221,00 грн. \~ \~ \~ \~В обгрунтування зустрічного позову про стягнення компенсації відповідач посилається на те, що будучи співвласником 1/2 частки житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: [ADDRESS] , він 06.08.2020 року придбав у відповідача [PERSON] , належну останньому іншу ј частку у спірному майні, та на час розгляду справи разом із позивачкою [PERSON] , якій належить ј частки вказаного майна, є його співвласником, але її частка більша від ідеальної частки, тому просить суд стягнути з позивачки на його користь компенсацію часток в сумі 36221,00 грн. та судові витрати, понесені ним у справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 21 серпня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляд та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 06 грудня 2018 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 січня 2019 року прийнято зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визначення порядку володіння та користування співвласниками майном, що є спільною частковою власністю. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 18 лютого 2019 року призначено у справі комплексну будівельно-технічну та бідівельно-оціночну експертизу та зупинено провадження у справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 квітня 2019 року поновлено провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 16 травня 2019 року повторно направлено на виконання Кропивницькому відділенню Київського науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 13 травня 2020 року поновлено провадження у справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 29 липня 2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 02 листопада 2020 року заяву представника відповідача адвоката Кондрашової І.Ю. про відмову від частини зустрічних позовних вимог задоволено. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві та просила суд відмовити в задоволенні зустрічних позовних вимог. \~ \~ \~ \~Представник позивача адвокат Пономарьов О.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві та просив суд відмовити в задоволенні зустрічних позовних вимог у зв`язку із їх безпідставністю. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судовому засіданні в цілому не заперечив проти позовних вимог за умови задоволення зустрічного позову, який підтримав та просив суд його задовольнити з підстав зазначених у ньому. Також надав до суду відзив на позовну заяву, де виклав аналогічні зустрічній позовній заяві доводи. \~ \~ \~ \~Представник відповідача\~ адвокат\~Кондрашова І.Ю. в судовому засіданні повністю заперечила проти позовних вимог, просила відмовити в задоволені позову, зустрічні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, при цьому посилаючись на обставини, викладені у зустрічному позові. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про вручення судової повістки (а.с.77 том №1), (а.с.108 том №1), поштовим конвертом від 23.11.2018 року (а.с.96 том №1), від 15.01.2018 року (а.с.134 том №1), поштовим повідомленням від 22.04.2019 року (а.с.201 том №1), розписками про вручення судової повістки (а.с.15 том №2), від 23.07.2020 року (а.с.27 том №2) та від 30.07.2020 року (а.с.48 том №2). Від відповідача до суду не надійшов відзив на позовну заяву та не надійшло заяв клопотань про розгляд справи без його участі. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши письмові докази у їх сукупності приходить до висновку, що первісний позов про виділення в натурі частки із спільної часткової власності підлягає частковому задоволенню, а зустрічні позовні вимоги про стягнення компенсації задоволенню не підлягають виходячи з наступних підстав. \~ \~ \~ \~За частиною 1 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно\~ст.81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановленихстаттею 82 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Відповідно рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 19.09.1989 року у справі №2-262 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя, [PERSON] є власником ј частини будинку з належною частиною господарських будівель та споруд за адресою: [ADDRESS] (а.с.11 том №1). \~ \~ \~ \~Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 18.01.1992 року позивач [PERSON] уклала шлюб 18.01.1992 року з [PERSON] та змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] (а.с.19 том №1). \~ \~ \~ \~Відповідно архівної\~довідки №194\~від 26.12.2017\~року та\~матеріалів інвентарної\~справи №1148 встановлено, що станом на 01.01.2013 року право власності на житловий будинок по [ADDRESS] за архівними даними реєстрових книг Бобринецької дільниці ООБТІ належало [PERSON] на підставі рішення суду від 19.09.1989 року ј частина, [PERSON] на підставі договору купівлі продажу від 04.07.1979 року реєстр №628- ј частина та [PERSON] на підставі договору купівлі продажу від 11.05.1985 року, реєстр №498 Ѕ частина (а.с.8 том №1). \~ \~ \~ \~З матеріалів\~інвентарної справи\~№1148 також встановлено,\~що відповідач [PERSON] є власником Ѕ частини житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що розташований за адресою [ADDRESS] , набувши право власності на частку майна відповідно до договору купівлі-продажу від 26.12.2014 року, посвідченого нотаріально, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 541476935208. \~ \~ \~ \~Відповідно договору купівлі продажу від 06.08.2020 року зареєстрованого в реєстрі за №553 [PERSON] , продав [PERSON] , а останній купив ј частку житлового будинку з належною часткою господарсько-побутових будівель та споруд, за адресою: [ADDRESS] (а.с.64-66 том №2). \~ \~ \~ \~Ці обставини також підтверджуються Витягом державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №219233735 від 06.08.2020 року (а.с.67 том №2). \~ \~ \~ \~Таким чином, оскільки відповідач [PERSON] продав свою частку у спірному майні [PERSON] , тому на час розгляду справи лише позивачка [PERSON] та відповідач [PERSON] є співвласниками житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , де позивачу належить ј частини цього будинку з надвірними спорудами, а відповідачу [PERSON] ѕ частки вказаного майна, тому позовні вимоги до відповідача [PERSON] є необґрунтованими та в цій частині суд відмовляє в задоволенні позову [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Висновком спеціаліста ФОП [PERSON] від 23.01.2018 року щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна встановлено, що є технічна можливість виділити в натурі та в окрему одиницю частину об`єкту нерухомості [PERSON] за адресою: [ADDRESS] за фактичним користуванням цим житловим будинком відповідно до схеми (а.с.15-18 том №1). \~ \~ \~ \~Незалежною оцінкою майна суб`єкта оцінюючої діяльності [PERSON] від 07.08.2018 року встановлено, що ринкова вартість ј частини об`єкта спірного будинку становить 39100 грн. без ПДВ. (а.с.24-25 том №1). \~ \~ \~ \~Висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної та оціночнобудівельної експертизи від 29.04.2020 року за №933/934/19-27 вбачається, що ринкова вартість житлового будинку [ADDRESS] , станом на момент проведення експертизи, складає 402452,00 грн. без урахування ПДВ. Також вказаним висновком експерта наведено фактичний порядок користування житловим будинком з надвірними будівлями та спорудами, зазначено варіанти розподілу будинку згідно сталого фактичного користування з відступом від ідеальних часток з наведенням в дослідницькій частині та додатках 4, 5 (а.с.222-246 том №1). \~ \~ \~ \~За змістом статей 316, 317\~ЦК України право власності - це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але в межах норм чинного законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.\~328\~ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст.\~319\~ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. \~ \~ \~ \~Статтею 321\~ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. \~ \~ \~ \~Згідно статті 1 Першого Протоколу від 20 березня 1952 року до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~04 листопада 1950 року кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. У відповідності до ч.1 ст.356\~ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Статтею 358\~ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. У відповідності до ч.1, ч.3\~ст.364\~ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. \~ \~ \~ \~Частиною третьою\~статті 364\~цього Кодексу також\~визначено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. \~ \~ \~ \~Виділ часток нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. До такого висновку дійшов Верховний Суд України, розглянувши справу № 6-1443цс16. Вказавши також, що виходячи з аналізу змісту норм статей\~183,\~358,\~364 ЦК України\~можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. \~ \~ \~ \~Для виділу частки із спільного нерухомого майна повинна бути технічна можливість. Насамперед це означає, що частка яка виділяється повинна бути реально окремим об`єктом нерухомого майна. При цьому частка, яка залишається у іншого власника (власників) має також бути окремим об`єктом нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України. Тобто, з певної точки зору, при будь-якому виділі частки з нерухомості, завжди відбувається поділ цієї нерухомості на самостійні об`єкти. \~ \~ \~ \~Оскільки сторони не дійшли згоди щодо виділу частки із спільного нерухомого майна добровільно, та в судовому засіданні з належних та допустимих доказів встановлена технічна можливість виділення ј частки житлового будинку\~ [ADDRESS] ,\~яка належить\~позивачці [PERSON] \~згідно сталого\~фактичного користування, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності, загальною площею\~34,9\~квадратних метрів,\~що відповідно\~до технічного\~паспорту складається\~з 4\~кімнат,\~позначених на\~плані цифрами\~1-1,\~1-2,\~1-3,\~1-4, тому суд вважає можливим виділити останній вказану вище частку, припинивши право спільної часткової власності на нього, на цій підставі позов до відповідача [PERSON] є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволення зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] про стягнення грошової компенсації за відступ від ідеальних часток спільного майна та вважає його необґрунтованим з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Як встановлено в судовому засіданні в тому числі й з матеріалів інвентаризаційної справи №1148 сторони у справі як і попередні співвласники будинковолодіння по [ADDRESS] набували ідеальні частки в цьому будинковолодінні від попередніх власників, але у вказаній інвентаризаційній справі відсутній акт розрахунку ідеальних часток співвласників, що у свою чергу ставить під сумнів висновок експерта №99/934/19-27 від 29.04.2020 року в частині вирішення питання варіанту розподілу будинку з відступом від ідеальних часток, тому суд відхиляє в цій частині вказаний доказ, при цьому враховує, що житловий будинок побудований у 1899 році, за весь час його експлуатації до нього не було зроблено капітальних добудов або проведених реконструкцій, що свідчить про те, що теперішні власники мають у своєму користуванні ті ж самі приміщення в житловому будинку, що були у попередніх співвласників. У будинковолодінні на протязі багатьох років склалося стале користування, яке згідно договорів купівлі-продажу передавалося від попередніх співвласників до наступних, тому враховуючи також, що позивачка набула права на свою частку у вказаному майні значно раніше за відповідача [PERSON] , що з урахуванням вищевикладеного свідчить про відсутність порушення з її боку прав відповідача, окрім того, згоди на компенсацію позивачка також не надавала. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги суд задовольняє частково та виділяє в натурі у власність [PERSON] ј частини житлового будинку та розташована по [ADDRESS] , припинивши [PERSON] право спільної часткової власності на ј частини вказаного житлового будинку. \~ \~ \~ \~В іншій частині позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про виділення в натурі частки із спільної часткової власності відмовляє. \~ \~ \~ \~В задоволені зустрічних позовних вимог [PERSON] про стягнення компенсації суд відмовляє в зв`язку не недоведеністю вказаних вимог. \~ \~ \~ \~Згідно ст.141\~ЦПК України\~з відповідача\~ [PERSON] підлягає\~стягненню на\~користь [PERSON] \~судовий збір\~в розмірі\~704,80\~грн. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідачу в задоволенні зустрічних позовних вимог відмовлено повністю, суд у відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України залишає судові витрати понесені ним у вказаній вище справі за відповідачем. \~ \~ \~ \~На підставі вище викладеного та

Outcome: partial