Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-19 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, у якому вказала, що [INFO] народилася її онука [PERSON], проживає разом зі своєю матір»ю [PERSON], яка приходиться їй донькою. З травня 2010 року її донька [PERSON] почала уникати спілкування з нею та забороняти онуці спілкуватися з бабусею, у зв'язку з чим вона зверталася за допомогою до Служби у справах дітей. Після проведеною з нею бесіди [PERSON] написала заяву, де вказала, що не бажає, щоб її донька [PERSON] спілкувалася зі своєю бабусею. Усі її намагання вирішити спір мирним шляхом не призвели до результату, тому вона просить у судовому порядку встановити спосіб та порядок спілкування з онукою., а саме - зобов»язати [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні її зі своєю онукою [PERSON] , і встановити графік її побачень з онукою в учбовий період - в суботу з 10. 00 до 16.00, в будній день з 13. 00 до 17. 00, на канікулах у вівторок, четвер, суботу з 10. 00 до 14. 00, на день народження 06 липня будь - які 4 години. В судовому засіданні позивачка з представником за договором і свідоцтвом адвокатом Железняк Л. В. підтримала свої вимоги і пояснила, що вона має вищу педагогічну та психологічну освіту, має позитивні характеристики з місця проживання та роботи. В неї однокімнатна влаштована усіма зручностями квартира, де є усе потрібне онуці для виховання, розвитку. Коли онука приходила до неї, вона приділяла їй багато уваги, водила на танці, робила масаж ніг, займалася з нею. У 2015 році донька остаточно заборонила онуці приходити до неї, та залякана своєю матір»ю, яка є морально неврівноваженою, курить, що негативно відображається на здоров»ї дитини. Відповідачка [PERSON] до суду не явилася, повідомлена про день слухання справи за місцем своєї реєстрації, причини неявки не повідомила, заперечень проти позову не надала, і суд розглядає справу зі згоди позивача у заочному порядку на підставі ст. ст. 169,224 ЦПК України. Представник 3-ї особи - органу опіки та піклування виконавчого комітету Бердянської міської ради за довіреністю Вареник Я. Є. у судовому засіданні пояснила, що малолітня [PERSON] проживає разом зі своєю матір»ю [PERSON] [ADDRESS]. Обстежити умови проживання дитини службі у справах дітей не надалось можливим, оскільки матір дитини не пішла на контакт, на виклики не з»являлася, доступу у квартиру на надала. Згідно інформації з Бердянської ЗОСШ № 7 практичним психологом була проведена бесіда з [PERSON], яка у розмові категорично відмовилася від спілкування з бабусею, зі слів матері називає її «недоброю», дуже нервує, уникає зустрічі з бабусею, не бажає дивитися на неї. Служба у справах дітей рекомендувала бабусі дуже делікатно і поступово вирішувати проблему спілкування з [PERSON], і надали свій висновок, де пропонують зменшити часи спілкування позивачки з онукою. Вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог [PERSON], виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є рідною бабусею [PERSON], [INFO] і матір»ю [PERSON]. Позивачка вказує, що з 2014 - 2015 років [PERSON] без будь -яких підстав забороняє [PERSON] спілкуватися з бабусею, тому просить усунути перешкоди у спілкуванні з онукою та встановити дні та часи їх побачень. Згідно до ст.. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Частина 2 ст. 159 СК України передбачає, що суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Судом встановлено, що [PERSON] позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, має задовільні умови проживання, окрему квартиру, де є зареєстрованою, має вищу педагогічну освіту. Судом також встановлений факт небажання малолітньої [PERSON] спілкуватися зі своєю бабусею, що підтверджено інформацією директора ЗОШ № 7, висновком органу опіки та піклування виконкому Бердянської міської ради від 19. 12. 2016 року, результатами спілкування практикуючого психолога з дитиною. Враховуючи, що мати [PERSON] створює перешкоди у спілкуванні бабусі з онукою, при цьому не наводить жодних мотивів небажаності для дитини такого спілкування, суд вважає, що необхідно усунути перешкоди позивачу і надати можливість спілкування з онукою. Разом з тим суд враховує висновок органу опіки та піклування, який рекомендує інший термін для спілкування [PERSON] з онукою, оскільки для цього позивачці необхідно спочатку налаштувати відносини з дитиною, щоб не завдати їй психологічної травми. Тому суд зменшує часи спілкування позивача у відповідності до рекомендацій органу опіки та піклування.

Outcome: partial