Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Костянтинівської міської ради, в якому просить визначити їй додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в м. Костянтинівці Донецької області, пославшись на таке: [INFO] у м. Костянтинівці помер її двоюрідний дід [PERSON] , [INFO] , після смерті якого відкрилася спадщина на усе його майно, в тому числі банківські вклади. З метою вступу до права спадщини після смерті [PERSON] вона звернулася до Костянтинівської державної нотаріальної контори, однак отримала відмову у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропущенням законодавчо визначеного на це строку. Строк прийняття спадщини був пропущений нею за таких причин. Смерть [PERSON] настала на початку воєнних дій та у період окупації міста Слов`янськ (місто реєстрації її - позивачки). З метою збереження свого життя та здоров`я вона разом зі своєю сім`єю та матір`ю [PERSON] виїхали до м. Лозова Харківської області, де перебували декілька місяців до виведення військ з рідного міста. Через деякий час після повернення до міста Слов`янськ, з огляду на відсутність зв`язку із двоюрідним дідом та будь-якої інформації про нього, вони з матір`ю [PERSON] вирішили відвідати [PERSON] за місцем проживання. Від сусідів [PERSON] вони дізналися про ймовірність його смерті, в органі РАЦС отримали інформацію про підтвердження факту смерті. Її мати [PERSON] була інвалідом другої групи, її стан здоров`я, а також незадовільне матеріальне становище стали перешкодою для своєчасного звернення її до нотаріальної контори з метою вступу до прав спадщини та збирання необхідного пакету документів для цього. Зібравши на підтвердження родинних відносин весь пакет документів, 25.06.2019 її мати [PERSON] звернулася з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області, рішенням якого їй такий строк був наданий - три місяці з дня набрання законної сили судовим рішенням. Рішення суду набрало чинності 03.10.2019. Проте [PERSON] не встигла подати заяву про прийняття спадщини, оскільки 28.09.2019 потрапила у лікарню ХО № 1 ГКБ М.Слов`янська, де знаходилася до своєї смерті [INFO] . Після смерті матері вона (позивачка) звернулася до Костянтинівської державної нотаріальної контори Донецької області з приводу прийняття спадщини після смерті [PERSON] , нотаріусом якої Волобуєвим О. В. 20.11.2019 було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Дії нотаріуса нею були оскаржені до суду (цивільна справа № 233/7669/19), остаточним рішенням якого - постановою Донецького апеляційного суду від 23.12.2020 їй було відмовлено у позові. Судовою ухвалою від 20 січня 2021 року відкрите провадження по цивільній справи за правилами загального позовного провадження, справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні (а.с.51-52). Судовою ухвалою від 11 лютого 2021 року підготовче провадження у справі закрите, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с.74). Позивачка, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, надала заяву про розгляд справи у її відсутність з посиланням на підтримання позову. Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, явку представника у судове засідання не забезпечив: матеріали справи містять заяву представника відповідача [PERSON] про залишення вирішення спору на розсуд суду (а.с.70). Представник третьої особи - АТ «Ощадбанк» в особі філії - Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» Русін В. С., належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи у його відсутність, а також пояснення на позовну заяву (а.с.59), в яких послався на те, що АТ «Ощадбанк» не є суб`єктом засвідчення переходу права власності від спадкодавця до спадкоємців, а отже, вважає, не є учасником спору про наявність чи відсутність у позивача права на спадщину. Третя особа - Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «ПриватБанк», належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, явку представника у судове засідання не забезпечила, письмових пояснень на позовну заяву не подала. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дістає таких висновків. [INFO] у місті Костянтинівка Донецької області помер [PERSON] , [INFO] , про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Костянтинівці реєстраційної служби Костянтинівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області складено відповідний актовий запис №789 (копія Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть № витягу 00022770798 від 06 травня 2019 року - на а.с.10-11). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все його майно, зокрема на грошові вклади в АТ «Ощадбанк», АТ «ПриватБанк» (а.с.80,81-83). Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частин 1,2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 статті 1221 ЦК України встановлено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (частина 1 статті 1222 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини 1, 2 статті 1223 ЦК України). Коло спадкоємців за законом, черговість спадкування ними визначена статтями 1258, 1261-1255 ЦК України. Згідно частин 1,2 статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до статей 1261, 1263, 1264, 1265 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Позивач [PERSON] , [INFO] , є двоюрідною онукою [PERSON] - дочкою племінниці спадкодавця [PERSON] , що підтверджується: по-перше, документами про родинний зв`язок [PERSON] і [PERSON] : - свідоцтвом про народження [PERSON] , [INFO] від батьків російською « [PERSON] » (а.с.22); - свідоцтвом про народження [PERSON] , [INFO] від матері [PERSON] (а.с.21); - свідоцтвом про народження матері [PERSON] російською « [PERSON] » від батьків російською « [PERSON] » і « [PERSON] » (а.с.17), а також свідоцтвом про одруження російською « [PERSON] », яка у шлюбі набула прізвище « [PERSON] » (а.с.14); - Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, з якого вбачається, що у шлюбі, зареєстрованому 09.02.2012, [PERSON] , [INFO] набула прізвище [PERSON] (а.с.25); по-друге, документами про походження позивачки [PERSON] від матері [PERSON] , [INFO] : - свідоцтвом про народження [PERSON] , [INFO] від батьків [PERSON] і [PERSON] (а.с.20); - свідоцтвом про шлюб, Серії [NUMBER] , [PERSON] з [PERSON] , зареєстрований [INFO] , в якому [PERSON] набула прізвище [PERSON] (а.с.24); - свідоцтвом про смерть, Серії [NUMBER] , [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.18); - свідоцтвом про шлюб, Серії [NUMBER] , укладений [PERSON] з [PERSON] , зареєстрований [INFO] , в якому [PERSON] набула прізвище [PERSON] (а.с.19). Тож, у відповідності до ст.1265 ЦК України [PERSON] є спадкоємицею п`ятої черги після смерті [PERSON] . Відомостей щодо інших спадкоємців матеріали справи не містять. Так, [INFO] померла спадкоємець першої черги - мати спадкодавця російською « [PERSON] » (копія свідоцтва про смерть, Серії [NUMBER] - на а.с.13). [INFO] померла сестра спадкодавця [PERSON] (копія свідоцтва про смерть, Серії [NUMBER] - на а.с.15). Згідно з інформацією, наданою Костянтинівською державною нотаріальною конторою листом від 02.02.2021 №185/01-09 (а.с.56), а також з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові справи) № 63398078 від 02.02.2021, з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 63398014 від 02.02.2021 - у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо заведеної спадкової справи та посвідченого заповіту після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.56,57,58). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК). Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 05.01.2015. До нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] позивачка звернулася з пропуском законодавчо визначеного строку для прийняття спадщини, постановою державного нотаріуса Костянтинівської державної нотаріальної контори Донецької області від 13.01.2021 (копія - на а.с.28) відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті померлого [INFO] [PERSON] з роз`ясненням порядку визначення додаткового строку для прийняття спадщини . За приписами ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання можливості визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд виходив з таких обставин: З 12 квітня 2014 року місто Слов`янськ Донецької області (передостаннє місце реєстрації позивачки) на три місяці (12 квітня - 5 липня) було захоплене російськими диверсійними групами під час початку воєнного конфлікту на Сході України, що змусило позивачку переїхати з міста Слов`янськ Донецької області до міста Лозова Харківської області, що підтверджено відповідною відміткою у паспорті [PERSON] про реєстрацію її місця проживання у м. Лозова з 11.06.2014 по 10.12.2014 (а.с.9,50), де [INFO] народила дитину [PERSON] (свідоцтво про народження, Серії [NUMBER] - на а.с.48). Віддаленість міста проживання позивачки від місця проживання і смерті спадкодавця, події на Сході країни на час смерті останнього і неможливість через бойові дії на Донбасі повернутися до дому, а також народження позивачкою у цей час дитини, - всі ці обставини зумовили необізнаність [PERSON] щодо смерті [PERSON] і стали причиною пропущення нею законодавчо визначеного строку для прийняття спадщини. Тож, ці обставини суд визнає об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, а тому є достатні підстави для визначення позивачці додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини. Судом врахована також і та обставина, що відповідач - Костянтинівська міська рада Донецької області позов фактично визнав. Відповідно до роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2008 р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову (п.24). Враховуючи поважність причин пропущення позивачкою строку для прийняття спадщини, фактичне визнання позову відповідачем, що не суперечить діючому законодавству і не порушує права інших осіб, суд дістає висновку про необхідність задоволення позову. Тож позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved