Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, згідно з якою просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті бабки [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю два календарних місяці з дати набрання законної сили судовим рішенням у даній справі. Позовні вимоги мотивовані тим, що [PERSON] , [INFO] , проживає з чоловіком та дітьми в житловому будинку [ADDRESS] в будинку, що належав її покійній бабці [PERSON] . В даному будинку разом з бабкою [PERSON] позивач почала проживати після того як вийшла заміж 30 серпня 2003 року, а офіційно реєстрацію місця проживання за вказаною адресою проведено 05.03.2016 року. [PERSON] померла [INFO] . Факт смерті підверджується Свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим виконкомом Великолазівської сільської ради 31.03.2014 року. За життя померла заповіту та розпорядження стосовно належного їй майна не залишила, але завжди стверджувала, що таке майно залишиться [PERSON] як внучці, що проживала з нею. Позивач зазначає, що вона як внучка покійної є спадкоємцем п`ятої черги (ст. 1265 ЦК України), і тому вважала, що її мати вжила всіх необхідних дій і оформила спадщину за покійною бабкою. Бажаючи здійснити добудову в будинку, де проживає, позивач попросила у матері документи на будинок по [ADDRESS] , на що отримала відповідь, що вони в неї відсутні і вона спадщину не оформила. Також позивач зауважила, що проживала з бабкою в одному будинку, але на день її смерті реєстрація місця проживання [PERSON] була в будинку матері по [ADDRESS] , крім покійної бабки ніхто інший зареєстрованим не був, підтвердженням чому є довідка Баранинської сільської ради №58 від 09.02.2021. Маючи намір оформити документи на спадщину, оскільки цього не зробила відповідач по справі як спадкоємець першої черги за покійною, позивач звернулась до приватного нотаріуса, проте у прийнятті заяви їй в усній формі було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). На підставі письмового звернення [PERSON] приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Новицькою О.В. видано 19.02.2021 року Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру, якою підтверджено, що за померлою [PERSON] спадкова справа не відкривалась. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.03.2021 постановлено відкрити провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 14.04.2021 на 09 год. 00 хв. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.04.2021 постановлено відкласти розгляд справи на 13.05.2021 на 09 год. 00 хв. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13.05.2021 постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті в загальному порядку у відкритому судовому засіданні на 10 год. 40 хв. 31 травня 2021 року. Позивач в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач подала до суду заяву про розгляд справи без її участі за наявними у справі доказами. До матеріалів справи додано письмове клопотання відповідачу, за змістом якого остання вказала, що позовні вимоги визнає в повному обсязі, будь-яких заперечень стосовно позовних вимог не має. У зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтується позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла бабка позивача [PERSON] , у віці 78 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконкомом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області 31 березня 2014 року. Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №63630066 від 19.02.2021, сформованої приватним нотаріусом Новицькою О.В., відомості щодо відкриття спадкової справи у Спадковому реєстрі відсутні. З долученої до матеріалів справи копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Закарпатській області від 07.03.2014, встановлено, що позивач після державної реєстрації шлюбу змінила дівоче прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] ». Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 21.01.1984 встановлено, що позивач [PERSON] є донькою відповідача у даній справі [PERSON] . З копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 07.11.2014, встановлено, що позивач після державної реєстрації шлюбу змінила дівоче прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] ». Відповідно до наданої копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Закарпатській області від 07.11.2014, встановлено, що відповідач [PERSON] є донькою померлої [PERSON] . Таким чином, судом встановлено, що позивач в силу положень 1265 ЦК України є спадкоємцем п`ятої черги, тобто відноситься до інших родичів спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини - дня смерті спадкодавця (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно з довідкою Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 09.02.2021 на момент смерті [PERSON] , яка проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , разом з нею на день смерті в будинку ніхто не проживав та не був зареєстрований. Позивачем належними та допустимими доказами не доведено, що станом на день смерті [PERSON] , вона проживала разом із померлою. Частинами 1, 2 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з ч. 2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18). Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивач за змістом позову зазначила, що була впевнена у наявності документального оформлення спадщини відповідачем, що також не заперечується і відповідачем, яка вказала про те, що свідомо не повідомила позивача про відсутність спадкової справи, а тому суд вважає причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем поважними, такі причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цієї дії. Відповідач у своїй заяві від 07.04.2021 позовні вимоги визнала у повному обсязі, будь яких заперечень не має, на вказане спадкове майно не претендує. З урахуванням викладеного та у відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, з огляду на той факт, що необізнаність спадкоємця про відсутність спадкової справи судом визнана поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, визнання позову відповідачем, позовні вимоги слід задовольнити та визначити для позивача додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її бабки [PERSON] . У відповідності до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати в розмірі 908 грн сплаченого судового збору.

Outcome: approved