Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, яким просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в два місяці. В обґрунтування позовних вимог позивач посилалася на те, що влітку 2019 року у її матері [PERSON] зненацька було діагностовано онкологічне захворювання 4 стадії, після чого, протягом шести місяців, позивач разом з матір`ю консультувалися з приводу вказаної хвороби в багатьох лікарів, зокрема працюючих в м. Харкові, а також їздили до Національного інституту раку, розташованому у Києві. Позивач зазначає, що оскільки її матір інших родичів крім неї не мала, [PERSON] довелося самостійно доглядати за [PERSON] , возити її на лікування, заробляти кошти на життя та вартісне лікування матері, однак [INFO] мати позивача померла. На день смерті [PERSON] не була ніде зареєстрована, однак фактичного проживала з позивачем за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] зазначає, що у встановлений законом шестимісячний термін вона не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки важко перенесла труднощі в житті, пов`язані з лікуванням та смертю останньої, внаслідок чого в [PERSON] з`явилися проблеми зі здоров`ям, зокрема серцеві болі, підвищення тиску, панічні атаки, через що вона була вимушена звернутися до лікарів та пройти відповідні обстеження у сімейного лікаря, кардіолога, психотерапевта. Крім того, у зв`язку із введенням на території України карантинних заходів, зокрема у виді заборони роботи суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів, позивач вважала, що вказане обмеження діє також на нотаріусів. Крім того, позивач побоювалася за своє здоров`я та не мала змоги виїхати з Садового товариства, розташованого на окраїні смт Пісочин, в зв`язку з обмеженою роботою громадського транспорту, у тому числі й приміського. Зателефонувавши декілька разів на міський телефон Державної нотаріальної контори Харківського району, та не отримавши відповіді на вказані телефонні дзвінки, позивач впевнилася в тому, що нотаріусам працювати заборонено та вирішила чекати припинення дії введених на території України карантинних заходів, після послаблення яких [PERSON] дізналася про здійснення нотаріусами прийому відвідувачів та про те, що заборона на нотаріальну діяльність не розповсюджувалася. Отже, 17 липня 2020 року [PERSON] приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Гаражою Н.П. було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті матері з тих підстав, що позивачем було пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропущений нею строк є незначним, зокрема лише місяць. Спадкове майно яке залишилося після смерті [PERSON] складається з автомобіля SUZUKI GRAND VITARA, реєстраційний номер [NUMBER] . Осіб, які б могли претендувати на обов`язкову частку у спадщині після смерті [PERSON] немає, заповіту остання не залишала. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 вересня 2020 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 13 жовтня 2020 року витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Гаражи Наталії Петрівни відомості про те, чи звертався хто-небудь з заявами про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , яка на час смерті проживала за адресою: [ADDRESS] , а також чи маються відомості щодо складання заповітів від імені [PERSON] , та чи заводилась спадкова справа. Витребувано з Відділу обліку та моніторингу Головного правління державної міграційної служби України в Харківській області інформацію щодо місця реєстрації [PERSON] , [INFO] , яка народилась в с. Рожнятівка, Томашпільського району Вінницької області, на день смерті- [INFO] . Позивач в підготовче засідання не з`явилась, в матеріалах справи мається її заява про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області - Тягнибок І.В., який діє на підставі довіреності, в підготовче засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій зазначив, що Пісочинська селищна рада Харківського району Харківської області позов [PERSON] визнає повністю, крім того, просив провести розгляд справи за його відсутністю. Враховуючи, що в підготовче засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Рожнятівською сільською радою депутатів трудящих Томашпільського району Вінницької області, матір`ю [PERSON] , [INFO] , записана [PERSON] . Під час державної реєстрації шлюбу з [PERSON] , який було розірвано 10 березня 2005 року, [PERSON] змінила дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується Витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00013393284 від 31 січня 2013 року, а також свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданим 31 серпня 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Луцького міського управління юстиції. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 17 грудня 2019 року Виконавчим комітетом Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області. Відповідно до змісту довідки, виданої 16 липня 2019 року головою садового товариства «Санро» Радченко С.Л. на ім`я [PERSON] , остання постійно мешкала в садовому будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до консультативного висновку, виданого 19 травня 2020 року лікарем клініки «Інститут здоров`я» «Доктор Алекс ЛТД» [PERSON] , [PERSON] станом на 19 травня 2020 року встановлено наступний діагноз: вегето-судинна дистонія, змішаного типу. Крім того, відповідно до консультативного висновку, виданого 06 червня 2020 року лікарем клініки «Інститут здоров`я» «Доктор Алекс ЛТД» [PERSON] , [PERSON] станом на 04 червня 2020 року встановлено наступний діагноз: дисметаболічна кардіоміопатія; СН-0ст.; порушення толерантності до вуглеводів; гіперурикемія; дислепідемія; вегето-судинна дистонія, змішаного типу. 17 липня 2020 року [PERSON] на ім`я приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражи Н.П. подано заяву про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] . Вказана заява 17 липня 2020 року зареєстрована в журналі реєстрації вхідних документів нотаріуса за вх..№845/02-31. Разом з тим, постановою приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражи Н.П. від 17 липня 2020 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що нею не надано документа, що підтверджує реєстрацію місця проживання [PERSON] разом із нею на час відкриття спадщини. 11 листопада 2020 року на адресу суду з Відділу обліку та моніторингу Головного правління державної міграційної служби України в Харківській області на виконання ухвали Харківського районного суду Харківської області від 13 жовтня 2020 року про витребування доказів надійшла інформація щодо місця реєстрації [PERSON] , [INFO] , яка народилась в с. Рожнятівка, Томашпільського району Вінницької області, на день смерті - [INFO] , згідно якої такою адресою є: [ADDRESS] . Також 16 листопада 2020 року на виконання ухвали Харківського районного суду Харківської області від 13 жовтня 2020 року про витребування доказів на адресу суду від приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражи Н.П. надійшов лист за вих..№ 348/01-16 від 12 листопада 2020 року, зі змісту якого зокрема вбачається, що у зв`язку з тим, що [PERSON] не подала заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , згідно з встановленим законом шестимісячним терміном та нею не надано документа про факт проживання її з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , вона вважається такою, що спадщину не прийняла, а тому нотаріусом не була відкрита спадкова справа. Заяв про прийняття або відмову від прийняття спадщини від інших спадкоємців не надходило. Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №62451893 від 12 листопада 2020 року інформація щодо заведених спадкових справ після смерті [INFO] [PERSON] відсутня. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №62451880 від 12 листопада 2020 року інформація щодо заповітів складених від імені [PERSON] , 1948 року народження, відсутня. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Згідно\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Відповідно до\~статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами 1,3\~статті 1268 ЦК України\~визначено, що\~\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом частини 1\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1статті 1270\~ЦК України). За змістом частини 1 та 3\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини,необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18. Судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплинув 15 червня 2020 року, звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач лише 17 липня 2020 року. Отже, судом встановлено, що позивачем був пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті\~\~матері [PERSON] , померлої [INFO] , при цьому суд погоджується з доводами позивача про те, що такий строк нею був пропущений з поважних причин. Так, позивачем надані достатні докази про те, що у зв`язку із поганим самопочуттям, у період з травня по червень 2020 року вона проходила медичні обстеження, за результатами яких їй було поставлено наступні діагнози; дисметаболічна кардіоміопатія; СН-0ст.; порушення толерантності до вуглеводів; гіперурикемія; дислепідемія; вегето-судинна дистонія, змішаного типу.\~\~Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року за №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~на всій території України був запроваджений карантин з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020\~року. Постановами Кабінету Міністрів України №255 від 02 квітня 2020 року, № 291 від 22 квітня 2020 року, №343 від 04 травня 2020 року та\~№392 від 20 травня 2020 року\~період дії карантину неодноразово продовжувався. Наявність обмежувальних заходів під час дії карантинних заходів, встановлених вказаними постановами, в тому числі заборона регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньообласному та міжобласному сполученні, зокрема пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі, у період часу з 11 березня 2020 року по 22 травня 2020 року, також вплинуло на можливість позивача звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлені законом строки. Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім того, суд також враховує ту обставину, що пропущений [PERSON] строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Суд також враховує те, що відомостей щодо звернення до нотаріуса інших спадкоємців після смерті [PERSON] із заявами про прийняття спадщини матеріали справи не містять. Пісочинська селищна рада Харківського району Харківської області позовні вимоги [PERSON] визнала у повному обсязі. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Відповідно до ч.3\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. На підставі викладеного і

Outcome: approved