Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди, шляхом стягнення з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на її користь 8514 грн. 00 коп.. Також, просила стягнути з відповідачів понесені судові витрати. Вимоги обгрунтувала тим, що є власником квартири №6 по вул. Інтернаціональна (Церковна), 10, у м. Знам'янка Кіровоградської області. Вказана квартира розташована на другому поверсі п'ятиповерхового будинку. З часу придбання квартири /2012р./ нею було виконано ремонт, а на даний час всі приміщення та інженерні мережі квартири підтримуються у належному санітарному та технічному стані. Вказує, що власниками квартири №9 по вул. Інтернаціональна (Церковна), 10, у м. Знам'янка Кіровоградської області, є відповідачі. Внаслідок недотримання відповідачами норм санітарного утримання житлових приміщень їй завдається шкода, а саме: на стелі кухні та спальні утворилися жовті та бурі плями; дворівневі стелі з гіпсокартону по металевим направляючим прогнулися; конструкції порушені від затікання з верхнього поверху; на стелі в приміщеннях кухні та спальної кімнати на водоемульсійному фарбуванні виявлено відлущення фарби, розводи жовтого кольору; відклеювання шпалер в приміщенні спальної кімнати, розводи на шпалерах; затікання розеток, вимикачів, ламп освітлення. За підрахунками спеціаліста, який виконав візуальний огляд та склав локальний кошторис на будівельні роботи, вартість ремонту, без придбання матеріалів має скласти 5514 грн. 00 коп.. Придбання матеріалів становитиме, приблизно, 3000 грн.. Зазначила, що на даний час в квартирі №9 розташованою за вказаною вище адресою, проживає єдиний із співвласників [PERSON], який під час виїзду на місце комісії міськвиконкому не допустив членів комісії до приміщення даної квартири, висловлюючись на їх адресу нецензурною лайкою. При цьму, вказала, що інші власники /відповідачі/ знали про існування претензій з її боку та інших мешканців будинку, однак жодним чином не реагували на протязі тривалого часу. Тому, вона вимушена звернутись з даним позовом до суду про солідарне стягнення збитків з усіх власників. 15 грудня 2017 року набув чинності Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального Кодексу України, Цивільного процесуального Кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VІІ від 03.10.2017 року, на підставі якого Цивільний процесуальний Кодекс України викладено в новій редакції. [PERSON] п/п 9 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального Кодексу України в новій редакції, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Представник позивача у судове засідання не з'явилась, про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином, надала до суду заяву за вх. №8658/18 від 25.06.2018р., в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, посилаючись на обставини вказані у позовній заяві, просила суд позов задовольнити. Не заперечувала проти винесення заочного рішення. Відповідачі у судове засідання не зявились, про дату, час та місце розгляду справи повідомленні належним чином в порядку\~ч.11\~ст.128\~ЦПК України,\~а також\~в порядку\~п.4\~ч.8\~ст.128\~ЦПК України.Поважність причин неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило, відзивів не подано. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечує у своїй заяві позивач. Ненадання відповідачами відзивів та доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень проти позову з причини ухилення від участі в судовому засіданні, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України. Дослідивш матеріали\~справи та\~оглянувши матеріали\~інвентаризаційної справи№1604 щодо квартири №9 по вул. Інтернаціональна (Церковна), 10, у м. Знам'янка Кіровоградської області, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Судом встановлено,\~що позивачу [PERSON] на праві приватної власності належить квартира №6, що розташована в будинку №10 по вулиці Інтернаціональна (Церковна), 10, у м. Знам'янка Кіровоградської області, що підтверджується даними витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. З'ясовано, що дійсно мало місце залиття вищезазначеної квартири позивача з розташованої вище квартири №9, що у будинку №10 по вулиці Інтернаціональна (Церковна), 10, у місті Знам'янка Кіровоградської області, в якій законними власниками згідно свідоцтва про право власності на житло №4397 від 17.01.2000р., є відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що підтверджується матеріали інвентаризаційної\~справи№1604 щодо зазначеної квартири. З [PERSON] обстеження квартир №6, №9 по вул. Церковній по зверненню гр. [PERSON] на підставі розпорядження першого заступника міського голови від 31 серпня 2017 року №145 від 31.08.2017р. вбачається, що під час обстеження квартири №6 було виявлено жовту пляму до 1,2м., а в кімнаті відчувався неприємний запах сечі. [PERSON] рекомендовано звернутися у відповідну спеціалізовану установу, яка має відповідний сертифікат та повноваження для визначення збитків. Доступ до квартири №9 члени комісії не отримали, оскільки [PERSON] відмовився надати доступ до житла, виражаючись в сторону останніх нецензурною лайкою. Крім того, у даному [PERSON] зазначено, що згідно довідки вчиненої головою ОСББ [PERSON], у квартирі №9 проживає лише [PERSON], якому характерна агресивна поведінка, яка несе загрозу життю та майну інших мешканців будинку. З помешкання доносяться крики, нецензурна лайка та сморід. Притаманна [PERSON] агресивна поведінка підтверджується також неодноразовими зверненнями мешканців будинку №10, що по вул. Інтернаціональна (Церковна) у м. Знам'янка, адресованими міському голові [PERSON] та народному депутату України [PERSON]. [PERSON] візуального огляду від 01.09.2017р., вчиненого сертифікованим інженером технічного нагляду [PERSON] /кваліфікаційний сертифікат серії АТ №003500/, причиною залиття належної позивачу квартири є каналізаційні стоки мешканців квартири №9 що розташована в будинку №10 по вулиці Інтернаціональна (Церковна), 10, у місті Знам'янка Кіровоградської області, в результаті чого виявлено: на стелі в приміщеннях кухні та спальної кімнати утворилися жовті та бурі плями, дворівневі стелі з гіпсокартону по металевим направляючим прогнулися, конструкції порушені від затікання з верхнього поверху; на стелі в приміщеннях кухні та спальної кімнати на водоемульсійному фарбуванні виявлено відлущення фарби, розводи жовтого кольору; відклеювання шпалер в приміщенні спальної кімнати, розводи на шпалерах; затікання розеток, вимикачів, ламп освітлення. Після чого, інженером технічного нагляду, вчинено розрахункову таблицю щодо визначення фізичних обсягів до складання кошторису: «Локальний кошторис на будівельні роботи №2-2-1 на поточний ремонт квартири у [ADDRESS], власник [PERSON]». Причина затоплення також збігається та підтверджується повторним [PERSON] візуального обстеження квартири №6 по вул. Церковній по зверненню гр. [PERSON] на підставі розпорядження першого заступника міського голови від 31.08.2017р.. Для визначення вартості матеріального збитку, завданого внаслідок залиття, фаховим спеціалістом з архітектурного об'ємного проектування вчинено локальний кошторис на будівельні роботи №2-2-1, на поточний ремонт квартири після залиття, який складено в поточних цінах станом на 01.08.2017 року, розмір матеріального збитку становить 5514 грн. 00 коп.. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. [PERSON] ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Положеннями ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Відповідно до ст.151 ЖК України, громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Положеннями ст.177 ЖК України встановлено, зокрема, що громадяни, зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Отже, відповідачі як законні користувачі несуть обов'язок по забезпеченню схоронності житла, санітарно-технічного та іншого обладнання в квартирі, яке стало причиною залиття. Частиною 3 статті 386 ЦК України, передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, 2 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України. Так, статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Закон покладає обов'язок доказування на сторони у справі. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи /ст.76 ЦПК України/. Позивач, визначаючи розмір матеріальної шкоди, посилається на локальний кошторис на будівельні роботи №2-2-1 ремонту квартири після залиття. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1 ст.95 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до частини другої ст.89 Цивільного процесуального кодексу України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Зазначений доказ є належним і допустимим в силу положень ст.ст. 77, 78 ЦПК України, і містить відомості щодо розміру матеріального збитку, завданого власнику пошкодженого майна. Доказів на підтвердження того, що залиття квартири позивача сталося не з вини законних власників квартири №9, що в будинку №10 по вулиці Інтернаціональна (Церковна), у м. Знам'янка Кіровоградської області відповідачами не надано і встановлених обставин щодо факту залиття не спростовано. Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню заподіяна їй матеріальна шкода внаслідок залиття квартири у розмірі 8514,00 грн., оскільки вина відповідачів у залитті повністю доведена письмовими матеріалами справи. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст.141 ЦПК України, і вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача суму сплаченого судового збору у розмірі 640,00 грн.. На підставі ст.ст. 22-23, 319, 1166, 1167, 1192 ЦК України,

Outcome: approved