Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання за нею права власності на 1/4 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла тітка позивача [PERSON], яка згідно заповіту заповіла позивачу належну їй 1/2 частину квартири [ADDRESS]. У спадковій справі, заведеній щодо майна [PERSON], міститься також заява чоловіка [PERSON] - [PERSON] про відмову від отримання обов'язкової частки у спадщині. Проте рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 04.10.2005 року, яке набрало законної сили, визнано недійсною вказану заяву [PERSON], а також визнано за ним право власності на 1/2 частину спадкового майна, а саме на 1/4 частину квартири [ADDRESS]. Вказаним рішенням суду не вирішено питання щодо визнання за позивачем права власності на 1/4 частину спірної квартири в порядку спадкування за заповітом. При цьому нотаріусом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з посиланням на відсутність правовстановлюючих документів на квартиру. Посилаючись на те, що вона не може оформити право на спадщину в нотаріальній конторі за відсутності правовстановлюючих документів, позивач просить визнати за нею право власності на 1/4 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті своєї тітки [PERSON], яка померла [INFO]. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав. Додатково пояснив, що йому не відомо, де знаходяться правовстановлюючі документи на квартиру. На даний час у квартирі проживає третя особа - [PERSON], якій [PERSON] до своєї смерті подарував належні йому 1/2 та 1/4 частину квартири. Він та нотаріус пропонували [PERSON] надати нотаріусу правовстановлюючі документи, що підтверджують право власності померлої [PERSON] на 1/4 частину квартири у разі їх наявності, проте вона їх не надала. Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав до суду заперечення, в яких зазначив, що на даний час існує спір між спадкоємцем за заповітом та спадкоємцем за законом щодо спадкового майна, тому Київська міська рада є неналежним відповідачем по справі. Просив слухати справу за відсутності представника ради та відмовити у задоволенні позову. Представник Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності представника. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надіслала до суду заяву від 12 січня 2016 року, в якій просила відкласти розгляд справи для надання часу на ознайомлення з матеріалами справи. З урахуванням того, що третя особа [PERSON] отримала повістку та копію позовної заяви 14 грудня 2015 року, тобто була завчасно і належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, та мала можливість ознайомитися з матеріалами справи, а також з врахуванням того, що будь-яких доказів поважності причин її неявки в судове засідання до заяви третьої особи [PERSON] не додано, суд визнав неявку третьої особи [PERSON] в судове засідання без поважних причин та вирішив розглядати справу за її відсутності. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що подружжю [PERSON] та [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 01.08.1996 року, виданого Державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва на підставі розпорядження №545 від 01.08.1996 року, на праві спільної сумісної власності в рівних долях належала квартира [ADDRESS]. 19 березня 1999 року [PERSON] згідно заповіту, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої київської нотаріальної контори Бєлугіною В.Л., заповіла [PERSON] належну їй на праві приватної власності відповідну частину квартири [ADDRESS]. [INFO] [PERSON] померла. 27 квітня 2000 року позивач звернулася до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. 28 квітня 2000 року чоловіком померлої [PERSON] - [PERSON] було подано до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву про відмову від обов'язкової частки у спадщині. Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2005 року, ухваленим в справі за позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа - Київське міське Управління юстиції в особі Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, визнано недійсною заяву [PERSON] про відмову від обов'язкової частки у спадщині, визнано за [PERSON] право власності на 1/2 частину спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON], а саме 1/4 частину квартири [ADDRESS]. Вказане рішення набрало законної сили 15 жовтня 2005 року. Згідно договору дарування частини квартири від 20 серпня 2004 року, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори [PERSON], [PERSON] подарував належну йому відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 01.08.1996 року 1/2 частину квартири [ADDRESS] [PERSON] Згідно договору дарування 1/4 частини квартири від 28 грудня 2005 року, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори [PERSON], [PERSON] подарував належну йому на підставі рішення Оболонського районного суду м. Києві від 04 жовтня 2005 року 1/4 частину квартири [ADDRESS] [PERSON] [INFO] [PERSON] помер. З відповіді Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 14 грудня 2015 року та Інформаційної довідки зі спадкового реєстру вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], померлого [INFO], не заводилася. З відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 27 жовтня 2015 року №14142 (И-2015), наданої на запит суду, вбачається, що 1/4 частина квартири [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 01.08.1996 року, 1/2 частина вказаної квартири належить [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 20.08.2004 року, 1/4 частина вказаної квартири належить [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 28.12.2005 року. Інформація щодо обтяжень вказаної квартири в БТІ відсутня. З довідки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» від 26 жовтня 2015 року вбачається, що у спірній квартирі зареєстрована [PERSON] з 18.12.2008 року, особовий рахунок також відкрито на її ім'я. З інформаційної довідки від 08 грудня 2015 року вбачається, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна відомості щодо вказаного нерухомого майна відсутні. З матеріалів спадкової справи № 437/2000, заведеної щодо майна померлої [PERSON], вбачається, що 27 квітня 2000 року, тобто у встановлений законом шестимісячний строк, позивач звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON], а також просила видати їй свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті своєї тітки [PERSON] Згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до п. п. 4.15, 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 10 квітня 2015 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/4 частини квартири [ADDRESS] у зв'язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на вказану частину квартири. Як вбачається з пояснень представника позивача, правовстановлюючі документи на 1/4 частину квартири, належну померлій [PERSON] (свідоцтво про право власності на житло від 01.08.1996 року, видане Державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва на підставі розпорядження №545 від 01.08.1996 року), у нього відсутні, і, можливо, заходяться у [PERSON], яка їх нотаріусу не надає. На підставі викладеного судом встановлено відсутність умов для отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у нотаріуса, тому її вимоги про визнання за нею в судовому порядку права власності на 1/4 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON], яка померла [INFO], підлягають задоволенню.

Outcome: approved