Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] в якій просить розірвати шлюб з відповідачем. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 04 січня 1984 року уклала шлюб з відповідачем, що зареєстрований в Палаці одруження міста Петропавлівськ-Камчатський, актовий запис №15 від 01 січня 1984 року. Від шлюбу у подружжя є син [PERSON], [INFO]. Спільне життя у сторін не склалось через різні погляди на шлюб та сімю, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство фактично не ведеться. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 лютого 2019 року позовну заяву залишено без руху. 25.02.2019 року до суду надійшла уточнена позовна заява. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 березня 2019 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 26 березня 2019 року підготовче провадження закрито та призначено до судового розгляду по суті. Позивач у судове засідання не зявилася, надала заяву в якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач, в судове засідання не зявився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло. Враховуючи, що в судове засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований в Палаці одруження міста Петропавлівськ-Камчатський, актовий запис №15 від 01 січня 1984 року. Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «Двойнікова» на «Максимова». Від шлюбу у подружжя є дитина [PERSON], [INFO]. Шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені. За змістом положень ч. 1 ст.24\~СК\~України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст.\~56\~СК\~України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з ст.\~112\~СК\~України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Відповідно до ст.\~113\~СК\~України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у заяві просить після розірвання шлюбу прізвище залишити без змін. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим, а тому приходить до висновку про задоволення позову. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] у повному обсязі, позивач була звільнена від сплати судового збору при поданні позовної заяви, з відповідача на користь держави підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved