Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із заявою про видачу обмежувального припису, в якій просить заборонити кривднику, [PERSON] , [INFO] 1) перебувати в місці спільного проживання з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ; 2) наближатися на відстань ближче 500 м до місця проживання [PERSON] ; 3) В будь-який спосіб спілкуватися або контактувати з [PERSON] та їхнім неповнолітнім сином - [PERSON] ; Вимоги мотивує, тим, що між нею та [PERSON] було зареєстровано шлюб, який рішенням Подільського районного суду м. Києва розірвано 19 листопада 2018 року. Під час шлюбу у них народився син, [PERSON] , [INFO] .. Заявниця зазначила, що її колишній чоловік, [PERSON] вчиняє відносно неї домашнє насильство, у зв`язку з чим вона неодноразово викликала поліцію та на [PERSON] були складені протоколи про адміністративне правопорушення за ст. 173-2 КУпАП. До того ж [PERSON] ніде не працює, з 15.10.2019 року перебував під вартою, оскільки є підозрюваним у вчиненні злочину. передбаченого ч.3 ст. 185 КК України. 11.03.2021 року [PERSON] було звільнено з-під варти та до нього застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Незважаючи на адміністративні стягнення, [PERSON] своєї поведінки не змінює, продовжує вчиняти відносно заявника домашнє насильство, забирає цінні кошти та продукти харчування, ключі від квартири, належні заявнику, вживає алкоголь, висловлюється нецензурною лайкою. Заявниця вважає, що існує реальна загроза продовження домашнього насильства зі сторони її колишнього чоловіка, вона переживає за своє життя та життя та психічне здоров`я неповнолітньої дитини, весь час перебуває в страху. В судовому засіданні [PERSON] просила заяву задовольнити. [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був належним чином повідомлений. Заслухавши думку заявника, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.350-1 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису подається до суду за місцем проживання (перебування) особи, яка постраждала від домашнього насильства або насильства за ознакою статі. Місце проживання заявника зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . Місце проживання кривдника, [PERSON] також зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . З матеріалів справи убачається, що заявнику [PERSON] та [PERSON] на праві власності в рівних частках ( по ? частині кожному) належить квартира [ADDRESS] . Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 28.01.2021 року встановлено порядок користування вказаною вище квартирою між [PERSON] та [PERSON] . З матеріалів справи також убачається, що на [PERSON] старшим Подільським УП ГУНП у м Києві складено протоколи від 16.03.2021 року № 387184 та № 387185 за ч.1 ст. 173 КУпАП ( домашнє насильство) відносно [PERSON] (а. с. 13-17). Розділом IV глави 13 ЦПК України визначено порядок розгляду судом справ про видачу і продовження обмежувального припису. Відповідно до ст.350-2 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства, або її представником - у випадках, визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Згідно п.п. 3, 6, 7, 8 ч.1 ст.1 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі. Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Враховуючи положення ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у КУпАП та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях. Частиною 2 ст.3 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - подружжя, батьки (мати, батько) і дитина (діти). Частинами 2, 3, 4 ст.26 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи). Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. Згідно ст.350-6 ЦПК України розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» на строк від одного до шести місяців. Положеннями ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом №475/97-ВР від 17.07.1997, встановлено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Так, як [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , до того ж ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11.03.2021 року йому змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за вказаною адресою, суд вважає, що заява в частині заборони кривднику, [PERSON] , [INFO] перебувати в місці спільного проживання з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] та наближатися на відстань ближче 500 м до місця проживання [PERSON] задоволенню не підлягає. З огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що кривдник [PERSON] систематично вчиняє домашнє насильство відносно [PERSON] , наявні обґрунтовані ризики вчинення ним домашнього насильства щодо заявниці, тому суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви щодо необхідність видачі обмежувального припису відносно [PERSON] шляхом встановлення декількох заходів тимчасового обмеження прав кривдника та покладення на нього обов`язків, зокрема, забороною [PERSON] входити до кімнати жилою площею 13.3 кв.м. квартири [ADDRESS] , яка знаходиться в користуванні [PERSON] та неповнолітнього [PERSON] , відповідно до рішення Подільського районного суду м. Києва від 28 січня 2021 року, яким встановлено порядок користування квартирою, а також спілкуватися з ними. Відповідно до ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. Згідно із ч. 4 ст.350-6 ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє виконання. На підставі викладеного, ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та

Outcome: partial