Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про припинення за останнім права власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на 1/4 частину трикімнатної квартири [ADDRESS] та про визнання за нею права власності в порядку спадкування після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] на трикімнатну квартиру [ADDRESS] . Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що відповідач є її рідним братом. [INFO] померла їх мати [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді трикімнатної квартири [ADDRESS] . За життя мати позивачки та відповідача оформила на ім`я позивачки заповіт, у якому все своє майно заповіла останній. Однак, відповідач також звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Позивачка вважає, що відповідно до статті 1241 ЦК України відповідач як особа, яка досягла пенсійного віку набув право на 1/4 частину спадкового майна як повнолітня непрацездатна дитина спадкодавця. У зв`язку із тим, що квартира є неподільною, спільне користування квартирою є неможливим, тому позивач просить припинити право відповідача на частку у спільному майні. Ухвалою суду від 26.12.2018 року позовну заяву залишено без руху, та надано позивачеві строк для усунення недоліків. Ухвалою суду від 30.01.2019 року, після усунення позивачем недоліків, у справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та справу призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 22.02.2019 року строк проведення підготовчого судового засідання продовжено на тридцять днів. Ухвалою суду від 03.04.2019 року, закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду. Ухвалою суду від 31.05.2019 року, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Позивач та її представник в судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду позивачка подала письмову заяву з проханням розглядати справу за її відсутності, на позовних вимогах наполягає. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення повістки, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв, клопотань не надав. 03.04.2019 року на електронну адресу суду було направлено заяву від імені [PERSON] , яка не підписана останнім, в якій повідомлено, що [PERSON] не претендує на свою частку предмет спору. Проте, вказану заяву суд не визнає такою, що подана від імені відповідача, оскільки вона не підписана відповідачем. У зв`язку із викладеним, суд проводить заочний розгляд справи, що відповідає положенням ч. 4 ст. 223 ЦПК України. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Так, [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 31.10.2017 року Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ в Кіровоградській області. Відповідно до копії договору купівлі-продажу від 10.09.1992 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кібальнік О.Ф., та зареєстрованого Олександрійським міжміським бюро технічної інвентаризації 16 вересня 1992 року за № 8740/54, архівної довідки КП «Олександрійське міжміське бюро технічної інвентаризації» № 814 від 10.09.2018 року та Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 169952727 від 11.06.2019 року, спадкодавець [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . За життя, а саме 02.12.2004 року, [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Хоменком В.Ю. за № 3870, відповідно до якого усе своє майно заповіла [PERSON] . З інформації, наданої суду завідувачем Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 від 06.06.2019 року № 1203/01-16 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 56418727 від 05.06.2019 року, вбачається, що 08.12.2017 року на підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини за заповітом заведена спадкова справа № 530-20 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позивачка [PERSON] є дочкою спадкодавця [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження БД № 392112 від 14.06.1955 року та свідоцтвом про шлюб [NUMBER] від 22.10.1977 року. Крім того, 25.04.2018 року із заявою про прийняття спадщини за законом до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 звернувся [PERSON] - син спадкодавця. Відповідно до копії свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого Синевським районним РАЦС Сумської області, що знаходиться у матеріалах спадкової справи, [PERSON] є сином [PERSON] . Згідно матеріалів спадкової справи та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 56418727 від 05.06.2019 року, інші спадкоємці померлої [PERSON] відсутні. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. З аналізу змісту ст.ст. 1222, 1241 ЦК України вбачається, що спадкування за законом має місце лише тоді і в тому обсязі, в якому воно не змінено заповітом, крім випадків права на обов`язкову частку у спадщині, незалежно від заповіту. За приписами ст.ст. 1233, 1236 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1247 ЦК України заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. Пленум Верховного Суду України у постанові від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у п.19 зазначив, що перелік осіб, які мають право на обов`язкову частку, що визначений статтею 1241 ЦК, є вичерпним і розширеного тлумачення не потребує. Таким чином, з матеріалів спадкової справи вбачається, що після смерті спадкодавця - [PERSON] , позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] в межах визначеного законом 6-місячного строку звернулися до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 із заявами про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику в справах про спадкування» зазначається, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до матеріалів спадкової справи, ні позивач, ні відповідач не зверталися до нотаріуса із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину, таким чином вказані свідоцтва нотаріусом не видавалися, рішення про відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину нотаріусом не приймались. За таких обставин, звернення позивача із позовом про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників та визнання права власності на нерухоме майно, є передчасним, у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити. За змістом ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що підстав для задоволення позовних вимог судом не встановлено, судові витрати слід покласти на позивача. Крім того, позивачем, з урахуванням вимог ч. 2 ст. 365 ЦК України, внесено на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області компенсацію вартості 1/4 частини спірного майна в розмірі 62500,00 гривень, що підтверджується квитанцією АТ «Ощадбанк» № 94 від 07.12.2018 року на суму 54075,00 грн. та квитанцією ПАТ «ПУМБ» № 19001416 від 08.01.2019 року на суму 8425,00 грн. Так як позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, внесені позивачем на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області кошти для компенсації вартості 1/4 частини спірного майна в розмірі 62500,00 гривень згідно квитанції АТ «Ощадбанк» № 94 від 07.12.2018 року на суму 54075,00 грн. та квитанції ПАТ «ПУМБ» № 19001416 від 08.01.2019 року на суму 8425,00 грн., підлягають поверненню позивачеві. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed