Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про захист честі та гідності, стягнення причиненої моральної шкоди, в якому просила суд постановити рішення, яким відшкодувати на її користь з [PERSON] моральну шкоду у розмірі 5 000 грн., зобовязати [PERSON] вибачитися перед нею за розповсюдження неправдивої інформації відносно неї в присутності осіб, а саме: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] В обґрунтування позову позивачка посилалась на те, що відповідачка є матірю [PERSON], який був її чоловіком. 15 березня 2012 року [PERSON] помер. Після його смерті відповідачка почала висказувати на її адресу принизливі висловлювання, а з квітня 2015 року на її адресу та членів її родини з боку [PERSON] вчиняються протиправні дії, які принижують її як особистість. 06.08.2015 року у вечірній час [PERSON] принесла до її квартири пластикову пляшку де були фекалії та обмазала ними вхідні двері квартири. Даний факт був зафіксований Старобільським відділом поліції. Крім того, ображала нецензурною лайкою в присутності свідків. Своїми діями [PERSON] принижує її честь та гідність, розповсюджує неправдиві відомості, що порочать її честь та гідність, непристойна оцінка її поведінки і особистості у формі, що суперечить формі спілкування між людьми. Разом з цим зазначила, що [PERSON] причинила їй моральну шкоду, яка виразилася в сильних моральних стражданнях і нервових стресах. Порушився нормальний хід її життя. Їй доводиться спростовувати і пояснювати брехню перед сусідами, знайомими, друзями, що вимагає додаткових зусиль. У судовому засіданні позивачка позов підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити та підтвердила обставини зазначені в позові. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не зявилася, про причини неявки до суду не повідомила, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином про що свідчить поштове повідомлення (рекомендоване), клопотань щодо відкладення розгляду справи на адресу суду не надавала, у звязку з чим суд розглядає справу без її участі. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою [PERSON]. Вона особисто була присутня під час сварки [PERSON] та [PERSON], яка відбувалася біля квартири в якій проживає позивачка. При цьому, відповідачка ображала позивачку, кричала на неї, на що вона зробила зауваження, проте відповідачка не відреагувала на нього та продовжувала ображати позивачку. Їй відомо, що конфлікт між сторонами почався після смерті чоловіка [PERSON] та відповідно сина [PERSON]. Конфлікт полягає у тому, що відповідачка звинувачує позивачку у смерті свого сина. Образи з боку [PERSON] на адресу [PERSON] носять постійний характер та на її думку завдають моральну шкоду. Свідок [PERSON] у суді пояснила, що знайома з [PERSON] багато років. Їй відомо, що близько 4 років тому помер чоловік [PERSON], з того часу [PERSON] не дає позивачці спокою постійно ображає її і звинувачує у смерті сина. Ці образи останнім часом стали частішими та емоційними, [PERSON] ображає [PERSON] незалежно від того де знаходиться: біля будинку, в підїзді, навіть декілька разів приходила на роботу до неї. Позивачка їй неодноразово скаржилася на те, що через образи вона зазнає моральних страждань, погано спить у ночі, соромиться сусідів, оскільки ті неодноразово чули, як [PERSON] ображає її внаслідок чого після таких привселюдних образ у людей, які особисто не знайомі з [PERSON] може скластися враження, що вона і на справді є непорядною людиною та розпутною жінкою, що суттєво відображається на її репутації. Свідок [PERSON] у суді пояснила, що багато разів чула, що [PERSON] в присутності інших мешканців будинку голосно висловлювалася на адресу [PERSON] нецензурною лайкою. Останній раз це відбувалося понад місяць тому. Свідок [PERSON] пояснила, що вона є сусідкою [PERSON]. Була свідком конфлікту, який відбувався на при кінці літа на початку осені, точної дати вона не памятає, в сосновому лісі де мешканці багатоповерхівок гуляють з дітьми та домашніми тваринами. Конфлікт полягав у тому, що відповідачка підійшла до [PERSON] почала її ображати, висловлюватися на її адресу нецензурною лайкою та вимагала ключі від квартири в якій проживає позивачка. При цьому на зауваження не реагувала. Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, встановивши на їх підставі фактичні обставини та характер спірних правовідносин між сторонами спору, визначивши правові норми, що підлягають застосуванню, вислухавши позивача, та її представника, свідків, суд приходить до наступних висновків. З досліджених у судовому засіданні матеріалів кримінального провадження №12015130580001122 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.296 КК України встановлено, що постановою від 09.10.2015 року слідчий СВ Старобільського РВ ГУМВС України у Луганській області закрив вказане кримінальне провадження у звязку з відсутністю складу кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.296 КК України. При цьому органом досудового розслідування в ході проведених заходів та допиту свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] встановлено, що [PERSON] дійсно двічі обливала двері квартири [PERSON] речовиною темного кольору, з неприємним запахом, яка зовнішні схожа на фекалії. Свідки мешканці будинку №56 на кВ. Ватутіна у м. Старобільську де проживає позивачка охарактеризували [PERSON] з негативного боку, як сварливу конфліктну жінку, яка поводить себе неадекватно, вчиняє дрібні хуліганські дії у відношенні своєї невістки. Згідно ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. \~\~\~ \~ Право висловлювати судження, оцінки, думки гарантовано ст. 34 Конституції України. \~\~\~\~ \~\~\~\~ Вказане право закріплено також у ст. 10 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, яка\~\~відповідно до\~ст. 9 Конституції\~є\~\~складовою\~частиною національного законодавства. Відповідно до ст. 28 Конституції України кожен має право на повагу до його гідності, ніхто не може бути підданий такому поводженню, що принижує його гідність.\~\~ Стаття 32 Конституції України передбачає, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України», кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе, а також право на відшкодування моральної шкоди, завданої поширенням такої недостовірної інформації». Згідно ст.68 Конституції України - кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України не посягати на права і свободи, честь та гідність інших людей. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. С пояснень позивача та свідків судом встановлено, що [PERSON] висловлює на адресу [PERSON] принизливі висловлювання, чим принижує її честь та гідність, розповсюджує неправдиві відомості, що порочать її репутацію, а також вчиняє протиправні дії, які принижують її як особистість. Встановлені у судовому засіданні та органом досудового розслідування факти підтверджують обставини зазначені позивачем щодо конфлікту між нею та відповідачем. Постановою судді Старобільського районного суду Луганської області від 15 листопада 2015 року було закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.173 КУпАП у відношенні [PERSON] щодо хуліганських дії з боку [PERSON] по відношенню до [PERSON], у звязку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Судова практика склалась таким чином, що під моральною шкодою фізичної особи слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній незаконними діями або бездіяльністю інших осіб, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: приниженні честі, гідності та порушенні стосунків з оточуючими людьми. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об'єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов'язок відшкодувати моральну шкоду. Моральна шкода завдана позивачу відповідачем виразилася в сильних моральних стражданнях і нервових стресах. Судом\~\~встановлено, що умисним приниженням честі і гідності позивачці, була заподіяна з вини відповідачки моральна шкода, яка знайшла своє вираження у приниженні честі, гідності. Оцінюючи наведені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що висловлені відповідачкою оціночні судження та думки, що стосуються позивачки та її дії відносно позивачки, слід визнати такими, що порочать гідність та честь позивачки та порушують її особисті немайнові права: на повагу до її гідності та честі. Вказані немайнові права позивачки підлягають захисту за судовим рішенням. З урахуванням всіх обставин справи, виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON], враховуючи її страждання та переживання з приводу дій відповідачки моральну шкоду у розмірі 2\~000 грн., вважаючи заявлену позивачкою суму моральної шкоди черезмірно завищеною. Судовий збір сплачений позивачкою при звернення до суду з позовом, вона не порушує питання про стягнення його з відповідачки, а з власної ініціативи суд не може вийти за межі позову. Суд на підставі викладеного,

Outcome: partial