Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], в якому просила зобовязати відповідачів відшкодувати їй майнову шкоду в натурі, надавши їй свою корову, або відшкодувати завдану їй матеріальну шкоду в розмірі 12000 грн., 502,20 грн. упущеної вигоди, 900 грн. за послуги адвоката, 551,20 грн. сплаченого нею при подачі позову судового збору, а всього кошти в сумі 13953,40 грн., тобто по 6976,70 грн. з кожного. Вимоги мотивує тим, що 11.08.2016 року біля 17 години під час випасання корів в с. Сімаківка Ємільчинського району через винні дії пастухів [PERSON] та [PERSON] загинула корова позивачки, віком 9 років, вагою біля 450 кг. Згідно акту клінічного обстеження ветеринарів від 11.08.2016 року у корови виявлено травму в області голови: пролом лобної кістки 5х5 см та підозра на перелом шийних хребців. При попередньому клінічному обстеженні корова була клінічно здорова. Позивачка зазначила, що ринкова вартість корови становить 12000 грн. В серпні 2016 року через загибель корови її сімя не споживала молоко та не здавала його заготівельникам, вартість якого за аналогічний період 2015 року становить 502,20 грн. В судовому засіданні позивачка, її представник позов підтримали та просили його задовольнити, зіславшись на обставини, викладені в позовній заяві, та додатково пояснивши, що 11 серпня 2016 року біля 17 години [PERSON] повідомив, що їх корова лежить на полі і не встає. Через деякий час відповідач [PERSON] повідомив чоловіка і коли прибули на поле, то відповідач [PERSON] на їх запитання відповів, що не знає що трапилося і запропонував викликати ветлікаря. Прибувший ветлікар [PERSON] виявив дірку в області голови 5х5 см з підозрою перелому шийних хребців та запропонував здати корову на вимушений забій. Викликаним автомобілем корову забрали на вимушений забій. Оскільки в неї погіршився стан здоровя, вона звернулася за допомогою, а чоловік пішов додому. Відповідач [PERSON] поїхав із заготівельниками і привіз та передав пізніше гроші в сумі 4300 грн. Череду, в якій 11.08.2016 року випасалася 41 корова, була черга випасати [PERSON], а Саух випасав корів із ним із допомогою собаки. В пастуха є можливість слідкувати за кожною коровою. А якщо він не зміг слідкувати, то повинен був найняти стільки людей, щоб це зробити. Вину відповідачів вважає в тому, що вони не контролювали корів, не догледіли за її коровою, повинні були розборонити корів, якщо вони билися. Відповідач [PERSON] позов не визнав та пояснив суду, що 11 серпня 2016 року була його черга випасати корів, яких в череді була 41 корова. Відповідач [PERSON] допомагав йому проганяти корів, оскільки на пастбище повинен був прийти син та допомагати випасати корів. Коли вони проганяли корів на пастбище в місце де є вода, побачив як корова [PERSON], яка була без рогів розвернулася та вдарила корову позивачки. Він в цей час перебував на відстані біля 20 м. від даного місця. Корова позивачки впала на землю і [PERSON] підбіг до даної корови. Про дану подію повідомив чоловіка позивачки. Прибувший до даного місця ветлікар [PERSON], оглянувши корову, пояснив що її необхідно здати на вимушений забій. Викликаним автомобілем корову забрали заготівельники і оскільки чоловік позивачки відмовився їхати із ними, він поїхав за заготівельниками, щоб вони їх не обрахували. Заготівельники за прийняту корову передали йому 4300 грн., які він віддав чоловіку позивачки. Позов не визнає, оскільки ніяких неправомірних дій не вчиняв, подія трапилася випадково, своєї вини не вбачає. Відповідач [PERSON] позов не визнав і пояснив суду, що 11.08.2016 року допомагав прогнати корів на пасовище відповідачу [PERSON] черга якого була випасати корів, і який є йому зятем та проживає окремо. Коли проганяли корів на пасовище корова позивачки йшла з лівої сторони, а справа від неї йшла корова без рогів [PERSON], яка розвернулася і нанесла удар лоб в лоб корові, яка належить позивачці, після чого дана корова впала на землю. Удар був дуже сильним. Про дану подію повідомили позивачку, її чоловіка. Прибувший ветлікар оглянув корову та запропонував здати на вимушений забій. Коли корова розвернулася та нанесла удар корові позивачки вони з [PERSON] знаходилися на певній відстані від даного місця. Свідок [PERSON] показав суду, що 11 серпня 2016 року біля 17 години [PERSON] повідомив йому, що на полі впала корова, яка належить його сімї. Прибувши на поле побачив як відповідач [PERSON] держав за роги, шию його корову. До нього кинулася собака належавша Сауху, яку він прогнав. На його запитання, що трапилося Саух відповів, що не знає. [PERSON] привіз ветлікаря [PERSON], а він зателефонував [PERSON] та запропонував прийти на поле. Прибувший [PERSON] обстежив корову, виявив у голові дірку, підозру на перелом шийних хребців та повідомив, що корова не підлягає лікуванню, запропонувавши здати корову на вимушений забій. Викликаним автомобілем забрали корову заготівельники, з якими він не поїхав, а сказав відповідачу [PERSON]: «ти пас корів то і їдь». [PERSON] передав йому гроші в сумі 4300 грн. У суді свідок [PERSON] пояснила, що 11 серпня 2016 року біля 18 години вона по проханню [PERSON] прийшла на поле, де побачила лежавшу корову, яка належить позивачці. В дане місце приїхав ветлікар [PERSON], який оглянув дану корову. Якою була розмова між присутніми особами не може повідомити. На другий день до неї приїхав чоловік позивачки та запропонував підписати акт, якого вона не читала, оскільки слабо бачить без окулярів. Даний акт вона підписала, оскільки рахувала, що цим підтверджує загибель корови. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що 11.08.2016 року із [PERSON], [PERSON] приїхали на поле, де лежала корова, яка належить позивачці. [PERSON] оглянув корову і чув, як він говорив за пошкодження. В цей день акт учасниками не складався і він його особисто підписав на другий день. Свідок [PERSON] пояснив суду, що працює завідуючим Яблунецькою дільничною лікарнею державної ветеринарної медицини. В серпні 2016 року, дату не памятає, ветлікар [PERSON] повідомив, що виїжджав на поле біля с. Сімаківка та оглядав корову, яка належить позивачці. Оскільки [PERSON] в цей період перебував у відпустці, то він із його слів склав акт, в якому зазначив дату 11 серпня 2016 року. Дану корову він не бачив, клінічне обстеження корови не проводилося. Якщо корова не має рогів, то в неї є наріст, в якому збирається сила. Виникнення такого пошкодження як описав [PERSON] можливе при ударі корів лоб в лоб, при цьому залежно від розміщення рогів корови, яка отримала пошкодження, в наносившої удари може не залишитися будь-яких пошкоджень. У суді свідок [PERSON] дав показання про те, що по проханню чоловіка позивачки 11 серпня 2016 року біля 17 години він прибув на поле біля с. Сімаківка, де на землі лежала корова. Під час огляду через деякий проміжок часу він виявив пошкодження частини лобної кістки. Зовні пошкодження видно не було і він шляхом надавлювання пальцем виявив дане пошкодження, яке візуально визначив розміром приблизно 5см х 5 см. Розмір пошкодження ним не визначався. Крім цього він виявив підозру про пошкодження шийних хребців, про що повідомив власника та присутніх осіб, запропонувавши їм здати корову на вимушений забій. Інших пошкоджень на корові ним виявлено не було. Яка товщина була лобної кістки та точний розмір пошкодження повідомити не може, оскільки розтин корови та клінічне обстеження її не проводилося. Так як він в цей період перебував у відпустці, то запропонував завідуючому дільничною лікарнею [PERSON] скласти акт, який ним було складено наступного дня з його слів. Вважає, що сам не міг скласти акт, оскільки перебував у відпустці. Як розміщувалися роги на корові позивачки не памятає. Будь-яких пошкоджень на голові корови наносившої удари могло не залишитися, за винятком шерсті. Свідок [PERSON] пояснила суду, що 23.09.2016 року до неї звернулася позивачка та показала викладене відповідачами заперечення на позовну заяву, в якому вони покладають відповідальність за шкоду на неї. Вона памятає, що коли трапилася пригода із коровою позивачки та говорили, що її корова нанесла удар даній корові, вона після повернення корови із пасовища ходила в підсобне приміщення, оглядала корову і будь-яких пошкоджень на голові корови не бачила. Корова, яку вона купила декілька років тому у чоловіка позивачки не є агресивною, вона її постійно обстежує і вважає, що належавша їй корова не могла вдарити корову позивачки, хоча не виключає вплив сторонніх чинників на поведінку корови. Згідно акту від 11 серпня 2016 року комісія провела клінічне обстеження корови сивої породи віком 9 років при якому виявлено травму в області голови, діагноз: пролом лобної кістки та підозра на перелом шийних хребців. Травма наступила в результаті сильного удару, кругловидної форми, діаметром 5х5 см. Тварина вибула на вимушений забій. (а. с. 8) Суд даний акт вважає недопустимим доказом, оскільки в судовому засіданні встановлено, що клінічне обстеження корови не проводилося, що підтверджено показаннями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку, що позов не обгрунтований та не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно зі ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ст.526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Судом встановлено, що між жителями с. Сімаківка Ємільчинського району була домовленість на позачерговий випас худоби. Корова, яка належала [PERSON], 11 серпня 2016 року випасалася в громадській череді пастухом [PERSON] Виходячи з наведених вимог закону випасання корів є відповідним усним зобовязанням, згідно з умовами якого особи, що пасуть череду зобовязані здійснювати й належний догляд за коровами. Встановлено, що 11 серпня 2016 року біля 16 години 30 хвилин, коли пастух [PERSON], та допомагавший йому проганяти корови [PERSON] прогонили череду із 41 коровою до місця випасання та знаходилися на відстані біля 20 м. від корови позивачки, належавша [PERSON] корова розвернувшись нанесла удар в голову корови позивачки, в результаті чого було причинено пошкодження та здано дану корову на вимушений забій. Відповідно до ст.ст.10, 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Поясненнями відповідачів [PERSON], [PERSON], якими вони заперечують проти позову та зазначають обставини причинення пошкодження корові позивачки з послідуючим направленням на вимушений забій, обєктивно підтверджуються показаннями свідків [PERSON], [PERSON] про обставини причинення пошкодження у корови, свідка [PERSON] про те, що в цей же день говорили, що її корова вдарила корову позивачки і вона оглядала свою корову та не виявила будь-яких пошкоджень. За змістом ст.1166 ЦК України для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного звязку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та завданою шкодою, вини особи, яка завдала шкоди. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Враховуючи наведені обставини в їх сукупності суд вважає, що причиною настання негативних наслідків, які призвели до загибелі корови позивачки є «випадок» («казус»), оскільки особи [PERSON], який випасав корів, [PERSON], який допомагав проганяти корів, не тільки не передбачали можливості настання таких наслідків, а й не могли їх передбачити. «Випадок» виключає вину в поведінці особи. Відповідачі у даній конкретній обстановці, в якій корові позивачки було причинено пошкодження, не могли передбачити суспільно-небезпечні наслідки. Крім цього відповідач [PERSON] 11.08.2016 року череду не випасав і не повинен нести відповідальність перед [PERSON] за загибель корови. На підставі викладеного та

Outcome: approved