Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-16 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] Мурад - огли про розірвання шлюбу, вказуючи, що між нею та відповідачем 16.12.2006 року зареєстровано шлюб Крюківським відділом РАЦС Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 775, що підтверджується свідоцтвом про шлюб 1-КЕ № 028785, виданим повторно 11.06.2007 року. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження 1-КЕ № 047921, виданим 07.06.2007 року Крюківським відділом РАЦС Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 350 та [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження 1-КЕ № 426702, виданим 24.01.2013 року Дніпровським відділом ДРАЦС Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 47. Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між ними припиненні з січня 2017 року, оскільки між нею з відповідачем мають розбіжності в поглядах на життя та життєві цінності, неналежного ставлення відповідача до сімї та дітей, тому не можуть в подальшому проживати разом. Примирення і збереження сімї між ними не можливе, тому шлюб необхідно розірвати, судові витрати стягнути з відповідача на її користь. В судове засідання позивач не зявилася, але надала суду заяву, згідно якої в повному обсязі підтримала позовні вимоги та прохала їх задовольнити, судові витрати стягнути на її користь з відповідача, не заперчує проти винесення заочного рішення по справі. Відповідач повторно в судове засідання не зявився, але належним чином був повідомлений про місце і час судового розгляду, що підтверджується корінцями про отримання останнім судових повісток, які мають в матеріалах справи. Враховуючи, що відповідач, який був належним чином повідомлений про місце і час розгляду справи не зявився в судове засідання без повідомлення причин своєї неявки та з урахуванням заяви позивача, суд вирішив на підставі ст. ст. 247, 280 ЦПК України провести розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, зясувавши всі обставини, на які позивач посилався як на підставу своїх вимог, приходить до наступного. Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем 16.12.2006 року зареєстровано шлюб Крюківським відділом РАЦС Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 775, що підтверджується свідоцтвом про шлюб 1-КЕ № 028785 , виданим повторно 11.06.2007 року. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження 1-КЕ № 047921, виданим 07.06.2007 року Крюківським відділом РАЦС Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 350 та [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження 1-КЕ № 426702, виданим 24.01.2013 року Дніпровським відділом ДРАЦС Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 47. Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між ними припиненні з січня 2017 року, оскільки між нею з відповідачем мають розбіжності в поглядах на життя та життєві цінності, неналежного ставлення відповідача до сімї та дітей, тому не можуть в подальшому проживати разом. Примирення і збереження сімї між ними не можливе. Частина 2 ст. 104 Сімейного кодексу України визначає, що шлюб припиняється в наслідок його розірвання. Відповідно до ст. ст. 105, 110, Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Відповідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, та не може будуватись на примушуванні сторони до навіть формального знаходження в зареєстрованому шлюбі, а тим більш в подружніх відносинах. Таким чином, позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. А тому, з урахуванням бажання позивача, суд вважає за можливе залишити позивачу після розірвання шлюбу прізвище «Гурбанова». Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Частиною 3 ст. 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір в сумі 640 грн., а також витрати на правову допомогу в сумі 500 грн.

Outcome: approved