Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради, в якій просить визначити додатковий строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] її матері [PERSON] , протягом трьох місяців місяців з дня набрання законної сили рішенням суду. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , та після її смерті залишилась спадщина у вигляді квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належить спадкодавцеві на підставі договору купівлі-продажу від 15.01.2018 року, зареєстрованого у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 15.01.2020 року. Також залишилась спадщина у вигляді автомобілю ВАЗ 2121, 1985 року випуску, д.р.н. [NUMBER] , що належить спадкодавцеві на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] виданого ВРЕР ДАІ Куп`янського, Шевченківського та Дворічанського районів. [PERSON] за свого життя заповіту не складала. Позивач зверталася до Четвертої міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) з питанням оформлення спадщини, однак отримала постанову від 23.09.2020 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що вона пропустила строк у шість місяців на прийняття спадщини. [PERSON] вказала, що вона пропустила встановлений законом строк на прийняття спадщини з наступних поважних причин, оскільки вона є матір`ю п`ятьох дітей, та відповідно четверо з них є школярами. Постановою Кабінету Міністрів України (далі КМУ) від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 року на усій території України було запроваджено карантин, яким у тому числі, було заборонено відвідувати заклади освіти її здобувачами. З метою забезпечення належної організації процесу дистанційного навчання своїх дітей, позивач кожного дня у період з 13.03.2020 року до 29.05.2020 року приймала активну участь у організації навчального процесу усіх чотирьох школярів. На організацію дистанційного навчання, харчування та організацію сімейного побуту для чотирьох дітей, позивач витрачала увесь свій вільний час. Після закінчення процесу навчання з 30.05.2020 року, у зв`язку з вжитими урядом України карантинними заходами діти позивача продовжили перебувати вдома, оскільки літні дитячі табори для відпочинку були зачинені, та відповідно діти літні місяці знаходились в житловому приміщенні, де вони разом проживають. Крім того,\~приблизно за\~тиждень до\~закінчення строку\~на прийняття\~спадщини у\~період з\~14.09.2020\~року по\~25.09.2020\~року захворіла\~дитина позивача\~ [PERSON] ,\~2005\~р.н.,\~що також\~є поважною\~причиною,\~яка завадила\~їй своєчасно\~звернутися до\~державного нотаріуса.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Враховуючи вищевикладене,\~позивач [PERSON] була\~вимушена звернутися з даним позовом до суду для захисту своїх прав та інтересів Ухвалою Комінтернівського районного суд м. Харкова від 02.10.2020 року по вищевказаній справі відкрито провадження, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. В судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. До судового засідання представник відповідача територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради не з`явився, надав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності, просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства України. Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 17.03.2020 року [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а.с. 8). Свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] від 15.12.1978 р. підтверджується, що [PERSON] , [INFO] є донькою [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). З свідоцтва про укладення шлюбу Серії [NUMBER] від 24.07.1999 р. вбачається, що [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] уклали шлюб 24.07.1999 р. який був зареєстрований Петропавлівською сільською радою Куп`янського району Харківської області, та після реєстрації шлюбу [PERSON] було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с. 10). Постановою державного нотаріуса\~Четвертої Харківської міської\~державної нотаріальної контори Синельникова І.П. від 23.09.2020 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] на квартиру [ADDRESS] (а.с. 15). З копії матеріалів спадкової справи № 627П/2020, заведеної після [PERSON] , померлої [INFO] вбачається, що [PERSON] звернулася 23.09.2020 року з заявою про прийняття спадщини за законом після [PERSON] , померлої [INFO] на квартиру [ADDRESS] (а.с. 44-52). Як вбачається з свідоцтва про народження Серії [NUMBER] від 30.07.2010 року, [NUMBER] від 20.02.2007 року, [NUMBER] від 23.12.2005 року, [NUMBER] від 23.12.2005 року батьками [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 18-21). Відповідно до довідки Харківської спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів № 77 Харківської міської ради Харківської області № 176 від 25.09.2020 року [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] навчалися дистанційно у період з 13.03.2020 року до 29.05.2020 року (а.с. 22). Довідкою Комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка №15» Харківської міської ради від 25.09.2020 року підтверджується, що [PERSON] , 2005 р.н. не відвідувала колектив з 14.09.2005 року по 25.09.2020 рік. Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч. 3 ст.\~12\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Як вбачається позивач [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позивач не звернулася своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки Постановою КМУ від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2» на території України було запроваджено карантинні заходи, а також враховуючи наявність на своєму утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, які перебували під її наглядом, та не відвідували навчальний заклад, та звернення до нотаріуса з заявою через 7 днів після закінчення строку на подачу заяви про прийняття спадщини, у звязку з чим суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для подання зави про прийняття спадщини у строк визначений законом, та вказані обставини є поважними. Згідно з положеннями ст.\~81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). Відповідно до ст.\~76\~ЦПК\~України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст.\~89\~ЦПК\~України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~\~Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню та позивачу необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю один місяць з дня набранням рішенням суду законної сили. Крім того, відповідно до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК\~України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, враховуючи вищенаведене, з відповідача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн.

Outcome: partial