Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовними вимогами до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, спричиненої в результаті залиття її квартири [ADDRESS]. Протягом розгляду справи неодноразово уточнювала позовні вимоги: заявляла позовні вимоги до ПАТ «Страхова компанія «Інгострах», [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири, заявляла позовні вимоги до [PERSON], ПП «Жилфонд-279» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, спричиненої в результаті залиття, заявляла позовні вимоги до ПП «Житлофонд-279» про стягнення матеріальної та моральної шкоди спричиненої в результаті залиття квартири ( а.с. 96, 123, 202, 219). В остаточній редакції позовних вимог просила суд стягнути з ПП «Житлофонд 279» на її користь матеріальну шкоду у розмірі 7055 гривень, моральну шкоду в розмірі 5000 гривень, судовий збір у розмірі 487,20 гривень, 121,80 гривень, витрати, повязані з проведенням експертиз в сумі 1800 гривень, 500 гривень, 250 гривень, за оплату фотографій у розмірі 16 гривень. В обґрунтування позовних вимог вказувала на те, що вона є власником квартири [ADDRESS]. 11.04.2014 року ввечері, коли вона не була присутня дома, була залита гарячою водою її квартира. В результаті чого були пошкоджені стелі в кімнатах, шпалери, пошкоджено освітлення, продукти харчування. Згідно акту комісії ПП «Жилфонд» від 29.04.2014 року залиття квартири відбулося з вини жильців квартири [ADDRESS], яка розташована поверхом вище. При обстежені квартири № 10 було виявлено залиття на кухні стелі та стін, в коридорі на стелі та на стінах, в залі на стінах, в спальні на стінах, в ванній кімнаті та туалеті сліди залиття. Причиною залиття стало те, що відломився вентиль гарячої води в квартирі [ADDRESS]. Відповідно до висновку експерта № 13 від 15.10.2015 року за результатами обстеження її квартири визначені пошкодження в квартирі та вартість ремонтно-відновлюваних робіт, яка складає 12564 гривень. Крім матеріальної шкоди, їй спричинена моральна шкода, яку вона оцінює 500 гривень, оскільки вона перенесла струс, вона втратила спокій, нервує у звязку з дискомфортом в квартирі. 05.09.3013 року між ПАТ «Страхова компанія «Інгострах» та [PERSON]І укладено договір комплексного страхування. По даному договору майно, яке страхується, є нерухомим майном. Майно, яке застраховано є квартира [ADDRESS]. Страховим випадком за даним договором є предявлення третіми особами претензій матеріального характеру, тому просила стягнути з ПАТ «Страхова компанія «Інгострах» матеріальну шкоду у розмірі 5000 гривень. В подальшому дані позовні вимоги залишила без розгляду, оскільки з боку ПАТ «Страхова компанія «Інгострах» було виплачено страхове відшкодування у розмірі 5000 гривень( а.с.205,208). Крім того в уточнених позовних заявах( а.с.202, 219), де відповідачем визначено ПП «Жилфон -279», третя особа [PERSON], вказувала на те, що причиною залиття її квартири є пошкодження різьби вентилю гарячої води в квартирі [ADDRESS], яка знаходиться до першої запірної арматури включно. Відповідно до висновків експертизи № 4/с від 03.03.2016 року здійснювати обслуговування та ремонт на відвітленні стояку до першої запірної арматури включно в квартирі [ADDRESS] повинен виконавець послуг, тобто субєкт господарювання, предметом якого є надання житлово-комунальних послуг споживачу згідно умов договору. Субєктом господарювання є ПП «Жилфонд-279», тому дане підприємство повинно нести перед нею цивільну відповідальність по відшкодування матеріальної шкоди, спричиненою в результаті залиття у розмірі у розмірі 7055 гривень та моральної шкоди в розмірі 5000 гривень, та повинно відшкодувати понесені нею судові витрати. У судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник адвокат [PERSON] повністю підтримали позовні вимоги та надали пояснення аналогічні змісту позовних вимог. Крім того суду пояснили, що [PERSON] є власником 1\\2 частини квартир. Власником другої 1\\2 частини квартири є її син, який зараз навчається в іншому місті. Для відновлення своїх майнових прав позивачка просить стягнути з відповідача спричинену матеріальну шкоду у повному обсязі незалежно від того, що вона є власником 1\\2 частини квартири, оскільки вона повністю користується квартирою, яка була пошкоджена внаслідок залиття та відшкодовування їй 1\\2 частки вартості ремонтно - відновлюваних робіт не відновлять її порушені майнові права, тому вона просить стягнути з відповідача спричинену їй матеріальну шкоду у повному обсязі у розмірі 7055 гривень без врахування виплаченої матеріальної шкоди з боку ПАТ «Страхова компанія «Інгострах» у розмірі 5000 гривень, та єдиного податку, який визначений експертизою у розмірі 509 гривень та моральну шкоду в розмірі 5000 гривень. Крім того суду додала, що вона проживає в квартирі з 1993 року. Представники ПП «Жилфонд-279» жодного разу не оглядали стан стояків холодної та гарячої води. Представник відповідача ПП «Жилфонд 279» [PERSON] позовні вимоги не визнала та суду пояснила, що ПП «Жилфонд 279» є обслуговуючою організацією до компетенції якої віднесено порядок утримання жилих будинків та прибудинкових територій в тому числі будинку № 94 по пр.. Перемоги в м. Маріуполі. Течія гарячої води в квартирі [ADDRESS] відбулася після першої запірної арматури, тому ПП «Жилфонд-279» не повинно нести відповідальність перед позивачкою по відшкодуванню матеріальної та моральної шкоди, спричиненої внаслідок залиття. Також суду пояснила, що цивільну відповідальність перед позивачкою повинно нести ККП «Маріупольтепломережа» як підприємство, яке надає комунальні послуги та повинно спостерігати за станом стояків. Відповідач оглядав щорічно стояки гарячої та холодної води в будинку № 94 по пр. Перемоги в м. Маріуполі. В 2014 році в квартирах № 10, № 16 в будинку № 94 по пр.Перемоги не було проведено огляд стояків, оскільки не було доступу до квартир. Жильці квартири № 16 не зверталися до відповідача з питанням про неналежний стан стояків гарячої та холодної води. Вона не в змозі надати пояснення, коли останній раз провадився капітальний ремонт стояків гарячої та холодної води та чи провадився даний ремонт в загалі в будинку № 94 по пр. Перемоги в м. Маріуполі та коли в останній раз провадився огляд стану стояків в квартирах № 10, 16 будинку № 94 по проспекту Перемоги. Крім того суду пояснила, що жильці квартир № 10 та № 16 не зверталися до житлової організації зі скаргами на неналежний стан стояків. Також вважає, що не підлягає задоволенню позов [PERSON], оскільки вона є власником 1\\2 частини квартири № 10, тому не може заявляти позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди, повязаної з ремонтом всієї квартири. Просила суд відмовити у задоволені позову в повному обсязі. Представник третьої особи [PERSON] адвокат [PERSON] суду пояснив, що власник квартири [ADDRESS] не повинен нести відповідальність перед [PERSON] за залиття її квартири, оскільки вини власника кв.16 в течії стояку гарячого водопостачання немає. Течія води утворилася до першої запірної арматури, тому відповідальність за залиття квартири повинна нести житлова організація. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона на момент залиття квартири [ADDRESS] працювала в ПП «Жилфонд279» інженером по зверненню громадян. До житлової організації звернулася позивачка з проханням скласти акт про залиття квартири. Квартира № 10, де проживає позивачка, була оглянута та виявлені сліди залиття. Акт було складено після того, як з аварійної служби надійшла інформація про причини залиття. Потім до житлової організації звернулася [PERSON] та повідомила, що через її лічильник гарячої води пройшло багато води у звязку з чим просила видати довідку про це, однак не зверталася з заявою про те, що у неї пошкоджений лічильник гарячої води. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він в складі аварійно-ремонтної бригади виїжджав на залиття, яке відбулося 11.04.2014 року за адресою [ADDRESS]. Бригада перекрила гарячу воду у звязку з течею гарячої води на стояку. В ранку після зміни він на прохання власника квартири виконував ремонтні роботи по усуненню течії гарячої води. Він провадив зварювальні роботи. Течія гарячої води сталася через те, що згнила різьба, відвалився вентиль. Різьба згнила перед вентилем. Він поставив бронзове коліно та бочонок. Вентиль він поставив старий, замінив тільки вхід до вентилю. Труби були в поганому стані, вони не мінялися з будівництва будинку. Вислухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог за наступних підстав. Судом встановлено, що ПП «Жилфонд 279» є обслуговуючою організацією, до компетенції якої віднесено порядок утримання жилих будинків та прибудинкових територій в тому числі будинку № 94 по пр. Перемоги в м. Маріуполі. Даний факт сторонами не оспорювався. Квартира [ADDRESS] належить на праві спільної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON]О.( а.с.10). Відповідно до угоди про розподіл спадкового майна [PERSON], [PERSON] відійшло у власність 1\\3 частина квартири по 1\\6 частині квартири [ADDRESS] (а.с.12). Таким чином суд приходить до висновку, що вищевказана квартира належить [PERSON], [PERSON] по 1\\2 частині кожному. Згідно особистого рахунку квартири [ADDRESS] в квартирі зареєстровані [PERSON], [PERSON]О ( а.с.8). Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] на підставі договору дарування від 30.01.2010 року.( а.с.49,50). Відповідно до договору комплексного страхування від 05.09.2013 року, укладеного між [PERSON] та ПАТ «Страхова компанія «Інгострах», страхувальник застрахував нерухоме майно квартиру [ADDRESS]. Страховим випадком визнаються предявленням страхувальнику третіми особами правомірних майнових претензій внаслідок дії води. Страхова сума складає 5 000 гривень (а.с.48). ПАТ «Страхова компанія «Інгострах» виплатило позивачці [PERSON] страхове відшкодування у розмірі 5000 гривень ( а.с.172,173, 184). Актом ПП «Жилфонд 279» від 15.04.2014 року, складеним інженером [PERSON], майстром [PERSON], майстром [PERSON] в присутності [PERSON] проведено перевірку санітарного стану квартири [ADDRESS] після залиття 11.04.2014 року встановлено, що залиття зі слів жильця квартири № 16 відбулося в результаті аварійного стану на місці врізки різьби до стояку гарячого водопостачання, внаслідок чого утворилася течія, стояк був відключений бригадою слюсарів ремонтно-аварійної служби 11.04.2014 року (а.с.135). Відповідно до акту ПП «Жилфонд 279» від 29.04.2014 року, складеного інженером [PERSON], майстром [PERSON], майстром [PERSON] в присутності [PERSON], провели перевірку санітарного стану квартири [ADDRESS] після залиття 11.04.2014 року жильцями квартири № 16. В результаті перевірки встановлено, що внаслідок залиття квартири, яке відбулося 11.04.2014 року в 16-30 жильцями квартири [ADDRESS], маються сліди залиття в кухні на стелі, плітка та шпалери, в коридорі на стелі, на стінах, на шпалерах, в залі на стінах на шпалерах, в спальні на стінах на шпалерах, в ванній кімнаті та туалеті ступінь залиття визначити неможливо, оскільки на стелі пластик, на стінах плітка. В результаті залиття відсутнє освітлення в спальні, коридорі. Причина залиття, згідно довідки аварійної служби, відломився вентиль гарячої води в квартирі [ADDRESS] ( а.с.5). З довідки ПП «Ремонтно-аварійна служба» вбачається, що 11 квітня 2014 року в 16.30 поступила заявка за адресою пр. Перемоги б. 94 кв.16 з приводу течії в квартирі. По приїзду бригада слюсарів встановила, що в квартирі обламаний вентиль гарячої води, був закритий стояк (а.с.151). Згідно висновку судово-технічної експертизи від 7 травня 2015 року в квартирі [ADDRESS] оглядом інженерних комунікацій гарячого водопостачання,які розташовані в туалеті даної квартири, встановлено проведення зварювальних робіт, а саме зварка відводу( відгалуження ) та стояку гарячого водопостачання в місці їх зєднання. Після відгалуження від стояку мається коліно 90 градусів, далі розташований згін та за ним розташований вентиль ( перша запірна арматура на внутрішньо квартирний водопровід). Виходячи з цього, дане місце проведення зварювальних робіт знаходиться до першої запірної арматури в місце приєднання відгалуження до стояку гарячого водопостачання(а.с.81). Відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 4/с від 3.03.2016 року, здійснювати технічне обслуговування та ремонт відгалуження стояку до першої запірної арматури включно в квартирі [ADDRESS] згідно з п.22 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630 повинен виконавець послуг, тобто субєкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Експерт [PERSON] у судовому засіданні повністю підтримав висновки експертиз, та суду пояснив що протягом проведення експертизи було встановлено, що труби стояків гарячого та холодного водопостачання до першої запірної арматури знаходяться в неналежному стані. З висновку судово-технічної експертизи № 13 від 15 жовтня 2015 року вбачається, що згідно обстеження в квартирі [ADDRESS] встановлені пошкодження, повязані з впливом води на відділочні покриття: в кухні - сліди потоків на стелі (пошкодження шпаклівки, відділ очно покриття; сліди потоків на стіні, зміна кольору швів плитки ( пошкодження шпаклівки, оздоблювального покриття шпалер); в залі сліди потоків на стелі (пошкодження шпаклівки, оздоблюваного слою), сліди потоків на стіні( пошкодження оздоблюваного покриття шпалер); в спальні сліди потоків на стіні (пошкодження оздоблюваного покриття шпалер), сліди потоків на стелі ( пошкодження оздоблюваного покриття шпалер); в коридорі сліди потоків на стіні (пошкодження оздоблюваного покриття шпалер), сліди потоків на стелі ( пошкодження оздоблюваного покриття шпалер); санвузлі сліди потоків на стелі( виступ солі на швах пластикової панелі), сліди потоків на стіні, зміна кольору швів плитки ( пошкодження шпаклівки, оздоблюваного покриття шпалер). Вартість ремонтно-відновлюваних робіт внаслідок залиття квартири [ADDRESS] може скласти 12 564 гривень, із них єдиний податок складає 509 гривень (а.с. 83-92). Експерт [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що потягом проведення експертизи № 13 він оглядав квартиру [ADDRESS]. Обєм пошкоджень внаслідок залиття квартири був встановлений оглядом квартири. Огляд квартири здійснювався в присутності [PERSON] та представника житлової організації. Заперечень від них не надходило. Згідно відомостей з ККП «Маріупольтепломережа» [PERSON] зверталася до даного підприємства 20.11.2014 року для ремонту або зміну лічильника гарячої води. Акт на зняття лічильника з несправності складений 01.12.2014 року. Пошкодження, які зазначені в акті: порушено госповерітельне кільце. Корпус окремо від лічильного механізму. Також були надана показання лічильника на період 14.03.2015 року 50м.куб, на 29.04.2014 року 53м.куб., на 16.05.2014 року 54 м.куб.,на 23.06.2014 року 56 м.куб. Дані відомості спростовують пояснення представника відповідача по те, що течія гарячої води утворилася після першої запірної арматури, тому обєм споживання гарячої води жильцями квартири № 16 в період залиття, що відбулося 11.04.2014 року, який було зафіксовано лічильником гарячої води в даній квартирі, набагато більше, що свідчить на думку представника відповідача про те, що гаряча вода проходила через лічильник гарячої води, тобто течія гарячої води відбулася після першої запірної арматури, оскільки з даних відомостей не вбачається, що обєм споживання гарячої води жильцями квартири № 16 на момент залиття квартири позивачки не відрізняються від обєму споживання гарячої води жильцями квартир № 16 за період перед залиттям квартири та за період після залиття квартири. Згідно графіку профілактичного огляду жилих будинків робітниками ПП «Жилфонд-279» огляд будинку № 94 по проспекту Перемоги запланований на лютий 2014 року (а.с.150). Відповідно до відомості обходу квартир робітникам ПП «Жилфонд-279» в період з 3.02.2014 року по 28.02.2014 року будинку № 94 по пр. Перемоги квартири № 10,16 не були оглянуті робітникам ПП «Жилфонд-279»(а.с.147-149). Відповідно до ст.24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» право визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту майна покладено на балансоутримувача будинку. Переліком робіт, які виконуються підприємствами, обслуговуючими житловий фонд, згідно затверджених тарифів на утримання будинків та прибудинкових територій за № 351 від 20 грудня 2006 року, що затверджені рішенням виконавчого комітету Маріупольської міської ради від 20 грудня 2006 року передбачено, що обовязки житлово-комунального підприємства входить поточний ремонт внутрішньо будинкових систем, а саме: з водопостачання холодної та гарячої води стояки в межах квартири. Постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011 р. № 869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги» затверджено Порядок формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) Пунктом 3 даного Порядку визначено, що внутрішньобудинкова система холодного водопостачання - система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або у разі її відсутності трійника (врізки) включно, що розташований у квартирі споживача (житловому приміщенні в гуртожитку), нежитловому приміщенні в житловому будинку (гуртожитку); внутрішньобудинкова система водовідведення (відведення холодної та/або гарячої води) - система від місця скидання стоків у перший колодязь на випуску з будинку (колодязь не належить до внутрішньобудинкової системи) до трійника включно на відгалуженні від стояка, що розташований у квартирі споживача (житловому приміщенні в гуртожитку), нежитловому приміщенні в житловому будинку (гуртожитку). Відповідно до постанови КМУ від 21 липня 2005 р. N 630 «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» точка розбору - місце розташування водорозбірних кранів або змішувачів холодної та гарячої води у квартирі (будинку садибного типу). З пункту 8 вищенаведених Правил вбачається, що послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - договір). Пунктом 32 даних Правил передбачено, що виконавець зобовязаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; узгодити із споживачем не пізніше ніж за три робочих дні до проведення планових робіт всередині житлового приміщення час доступу до такого приміщення з наданням йому відповідного письмового повідомлення; повідомляти споживача про плановану перерву в наданні послуг через засоби масової інформації, а також письмово не пізніше ніж за 10 днів до її настання (крім перерви, що настає внаслідок аварії або дії непереборної сили) із зазначенням причини та часу перерви в наданні послуг; 10) утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Типовий договір про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. N 630 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 3 вересня 2009 р. N 933 ( 933-2009-п ) Відповідно до п.22 Типового договору точками розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві, є: 1) у багатоквартирному будинку послуги з централізованого опалення - відгалуження від стояків у межах квартири; постачання холодної та гарячої води - після першої водозапірної арматури на відгалуженні від стояка у квартирі споживача; водовідведення - зливний отвір санітарно-технічних приладів. Згідно зі ст.179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюються з обовязковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями. Згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець послуг - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. Комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи в забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, установленому законодавством. Точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання. Пунктом 2.3.7. передбачено, що технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства. Точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій (якщо інше не визначено договором) є: - для каналізації - найближчий до будівлі оглядовий колодязь; - для водопроводу, газопроводу, тепломережі - вентиль або трійник біля будівлі. Враховуючи, що причиною залиття квартири позивачки стало неналежне виконання ПП «Жилфонд-279» обовязків по утриманню та технічному обслуговуванню внутрішньо будинкових систем холодного, гарячого водопостачання, яке полягає у відсутності контролю про стан даної системи, ремонту системи холодного, гарячого водопостачання, що потягло до пориву на різьбовому зєднанні металевої труби водопостачання на ділянці відгалуження від стояку, який веде до першої запірної арматури, суд вважає доведеними посилання позивачки про винність житлової організації у залитті її квартири. З урахуванням вищенаведених норм права та матеріалів справи суд приходить до висновку, що саме ПП «Жилфонд-279» як обслуговуюча організація, до компетенції якої віднесено порядок утримання та ремонт майна відповідно до п.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, повинно нести матеріальну відповідальність перед позивачкою [PERSON] за спричинену матеріальну та моральну шкоду внаслідок залиття її квартири, оскільки переконливих доказів щодо належного виконання своїх обовязків по утриманню будинку № 94 по пр. Перемоги в м. Маріуполі та відсутності вини відповідача в залитті квартири позивачки суду не надано. Також суд вважає, що вина ПП «Жилфонд-279» у залитті квартири позивачки доведена поясненнями свідка [PERSON], які не були спростовані представником відповідача, та який стверджував, що стан стояків гарячого та холодного водопостачання свідчить про те, що стояки не ремонтувалися з будівництва будинку, поясненнями позивачки, яка стверджувала, що вона проживає в квартирі з 1993 року та з цього часу жодного разу представники житлової організації не робили огляд комунікацій в її квартирі, що дає суду підстави робити висновок, що стояки гарячого та холодного водопостачання в квартирі [ADDRESS] знаходяться в незадовільному стані, що свідчить про неналежне виконання ПП «Жилфонд-279» обовязків, передбачених вищенаведеними нормами права, що тягне за собою виникнення цивільної відповідальності по відшкодуванню матеріальної та моральної шкоди позивачці спричиненої внаслідок залиття її квартири. При цьому суд не приймає до уваги посилання представника відповідача в обґрунтування заперечень проти позову на графік профілактичного огляду жилих будинків робітниками ПП «Жилфонд-279», відповідно до якого огляд будинку № 94 по проспекту Перемоги запланований на лютий 2014 року та на відомість обходу квартир робітникам ПП «Жилфонд-279» в період з 3.02.2014 року по 28.02.2014 року будинку № 94 по пр. Перемоги, відповідно до якої квартири № 10,16 не були оглянуті робітникам ПП «Жилфонд-279» які свідчать на його думку про належне виконання відповідача своїх обовязків по утриманню будинку № 94 по пр. Перемоги в м. Маріуполі, оскільки дані відомості спростовуються вищевказаними поясненнями свідка [PERSON] та поясненнями позивачки [PERSON] Також з огляду на вищевикладені норми права та матеріалів справи суд при вирішенні спору по суті не приймає до уваги пояснення представника відповідача ПП «Жилфонд-279» в частині того, що ККП «Маріупольтепломережа» повинно нести цивільну відповідальність перед позивачкою за залиття її квартири, оскільки дані пояснення спростовуються вищенаведеними нормами права та є юридично неспроможними. Згідно зі ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до висновків судово-будівельної експертизи № 13 від 15 жовтня 2015 року загальна вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для проведення відновлюваного ремонту внаслідок залиття квартири [ADDRESS] складає 12 564 гривень. Розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог позивачкою, яка просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду спричинену їй в результаті залиття її квартири в розмірі 7055 гривень суд дійшов до висновку про обґрунтованість її позовних вимог, внаслідок чого задовольняє позовні вимоги в цій частині в повному обсязі. При цьому суд дійшов до висновку, що для відновлення майнових прав позивачки необхідно стягнути з відповідача спричинену матеріальну шкоду у повному обсязі незалежно від того, що позивака [PERSON] є власником 1\\2 частини квартири, оскільки остання користується всією квартирою, яка була пошкоджена внаслідок залиття та відшкодовування їй 1\\2 частки вартості ремонтно - відновлюваних робіт не відновлять її порушені майнові права, внаслідок чого не приймає до уваги посилання представника відповідача про те, що будучи власником 1/2 частини квартири позивачка має права вимагати лише відшкодування частини шкоди, яка буде співмірною з належною їй на праві власності частиною квартири. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю , відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Вирішуючи питання про відшкодування позивачці моральної шкоди, суд виходить з того, що позивачка безумовно зазнала душевних страждань, оскільки залиття привело до пошкодження майна в її квартирі, в якій напередодні було зроблено ремонт, у звязку з чим позивачка була змушена проживати в дискомфортних умовах і застосовувати додаткові зусилля для встановлення свого побуту у пошкодженій квартирі, приймати заходи до поновлення своїх прав в судовому порядку. Суд враховує обсяг і характер спричиненої шкоди, її тривалість та глибину, у звязку з чим задовольняє позовні вимоги в цій частині частково, стягуючи з відповідача ПП «Жифонд-279» на користь позивачки 500 гривень, оскільки вважає, що ця сума буде сприяти вимогам розумності та справедливості при даних обставинах. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому суд стягує з відповідача на користь позивачки понесені нею судові витрати, які документально підтверджені (а.с.1,17, 28, ,109,115,146), а саме: стягує на її користь судовий збір у розмірі 609 гривень, витрати понесені позивачкою при проведені судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 2550 гривень. При цьому суд не знаходить правових підстав для стягнення на корить позивачки витрат повязаних з оплатою фотокарток у розмірі 16 гривень, внаслідок чого відмовляє у задоволені цих вимог.

Outcome: partial