Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] з вимогами про визнання права власності та виділення частини будівельних матеріалів та обладнання, що були використані в процесі незавершеного будівництвом будинку. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач перебувала з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 2009 по 16.09.2014 року. Шлюбні стосунки з 2014 року припинені, спільне господарство не ведеться. Від шлюбу мають неповнолітню дитину [PERSON], [INFO], який проживає з позивачкою та перебуває на її утриманні. В період шлюбу за спільні кошти був побудований будинок, який знаходиться за адресою: смт. Ріпки Ріпкинського району Чернігівської області, вул. Петровського, 58. На день звернення до суду будинок не прийнятий в експлуатацію. Позивач [PERSON] з малолітньою дитиною постійно проживає у спірному будинку та повністю самостійно несе витрати на утримання будинку. З причин звернення позивачки до суду з позовом про стягнення аліментів з [PERSON] на утримання дитини, відповідач знищує та пошкоджує спільне майно. Між ними не досягнуто згоди щодо поділу спільного майна. Оскільки, будинок ще не прийнятий в експлуатацію, то посилаючись на ст. 331 ЦК України, ст. ст. 70 СК України, просить визнати за нею та відповідачем право власності на ? частину будівельних матеріалів, що були використані в процесі будівництва спірного будинку. [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON] з вимогами про поділ незакінченого будівництвом житлового будинку № 58 по вул.. Петровського в смт. Ріпки. Позовні вимоги мотивовані тим, що за період шлюбу з відповідачкою за зустрічним позовом, вони почали зводити житловий будинок, який на день розгляду справи є незавершеним та не зданим в експлуатацію. Тобто набули право спільної власності подружжя на вказаний недобудований житловий будинок. Процент готовності будинку дозволяє в ньому проживати та існує технічна можливість поділити незавершений будівництвом житловий будинок на дві окремі частини, щоб він та відповідач по зустрічному позову могли завершити будівництво кожний своєї частини окремо. Враховуючи викладене, позивач за зустрічним позовом просив поділити незакінчений будівництвом житловий будинок по вул. Петровського, 58 в смт. Ріпки Ріпкинського району Чернігівської області. З метою визначення можливості та можливих варіантів розподілу незавершеного будівництвом житлового будинку, просив призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу. В судовому засіданні позивач за первісним позовом відповідач за зустрічним підтримала свої позовні вимоги. До обґрунтування позову додала, що будівельні матеріали для будівництва були придбані також і за допомоги її батьків, земельну ділянку під будівництво їм подарував її брат. Будинок повністю придатний для проживання, але відповідач за первісним позовом в ньому не проживає, у відповідних службах наполягав на відключенні газу. Вона оформила всі необхідні договори на постачання води, газу, електроенергії, в кухні облаштувала газовий котел. В цьому будинку вона проживає разом з сином, який також є сином відповідача за первісним позовом. Іншого житла вона не має, так як за місцем реєстрації її місця проживання житловий будинок непридатний для житла, про що в неї є відповідна довідка з селищної ради. Просить виділити їй частину будинку, в якій залишаться санвузол та кухня, оскільки вона вже вклала значні кошти в їх облаштування. Крім того, вона на даний час не має заробітку, так як в смт. Ріпки не може працевлаштуватися з таким графіком роботи, який дозволяв би їй доглядати малолітню дитину. Сторонньої допомоги вона не має, тому у випадку виділу їй частини будівлі без комунікацій, самотужки вона не зможе ні фізично, ні матеріально обладнати приміщення всім необхідним для проживання дитини. Відповідач за первісним позовом є мужчиною, займається підприємницькою діяльністю, має заробітки, тому йому простіше облаштувати все необхідне у випадку, якщо він виявить бажання проживати у належній йому половині будинку. На даний час їй відомо, що [PERSON] проживає в іншому житловому приміщенні, і на її думку, намірів проживати в спільному будинку не має. Зустрічний позов не визнає. Представник позивача за первісним позовом відповідача за зустрічним [PERSON] в судовому засіданні підтримала доводи первісного позову, просила, з врахуванням інтересів дитини, яка проживає та знаходиться на утриманні [PERSON], виділити позивачці за первісним позовом [PERSON] ту частину, яка визначена як варіант № 3 у додатковому висновку судової будівельно технічної експертизи від 26.02.2016 року № 03-16С. Представник відповідача за первісним позовом позивача за зустрічним адвокат [PERSON] заперечувала проти задоволення первісного позову та підтримала вимоги зустрічного позову. На обґрунтування позовних вимог зустрічного позову, не заперечуючи того факту, що незавершений будівництвом спірний будинок є спільною власністю подружжя, просила виділити її довірителю 1/2 частину незавершеного будівництвом будинку, яка визначена як варіант № 1 у висновку судової будівельно технічної експертизи від 19.10.2015 року № 34-15С. При цьому, представник позивача за зустрічним позовом не заперечувала проти виділення [PERSON] ? частини будинку, визначеному у варіанті № 3 у додатковому висновку експертизи, але який пропонується виділити другій стороні, тобто з усіма комунікаціями. На даний час позивач за зустрічним позовом [PERSON] має бажання проживати у спірному будинку, але не має можливості, оскільки його колишня дружина, кожний раз, у випадку появи його біля спірного будинку, викликає поліцію. Тому [PERSON] чекає рішення суду. Виділення позивачці за первісним позовом відповідачці за зустрічним половини будинку з усіма комунікаціями є несправедливим та являється дискримінацією майнових прав одного з подружжя. У задоволенні первісного позову просила відмовити повністю. Також просила стягнути з позивачки за первісним позовом відповідачки за зустрічним судові витрати, до яких також входять і витрати на правову допомогу в сумі 4000 грн. Відповідач за первісним позовом позивач за зустрічним [PERSON] в судове засідання не зявлявся. Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 60 Сімейного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини ( навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба, тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є обєктом права спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до ст.ст. 68, 69 Сімейного кодексу України, дружина та чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу, оскільки розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу. Згідно до ст. 70 Сімейного кодексу України у разі поділу майна, що є обєктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Як встановлено в судовому засіданні, з 02.07.2009 року [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Ріпкинського районного суду від 16.09.2014 року. Від шлюбу мають сина [PERSON], [INFO], який проживає разом з позивачкою за первісним позовом [PERSON] без реєстрації за адресою: смт. Ріпки, вул. Петровського, 58. Сторонами не заперечується той факт, що після укладення шлюбу вони, набули певне майно, тобто розпочали будівництво житлового будинку № 58 по вул. Петровського в смт. Ріпки, що є обєктом спільної власності подружжя і згоди щодо розподілу якого між ними не досягнуто. На час розгляду справи ступінь готовності житлового будинку № 58 по вул.. Петровського в смт. Ріпки становить 100%. ( згідно висновку судової будівельно технічної експертизи від 19.10.2015 року № 34-15С), але не введений в експлуатацію, право власності на нього не зареєстровано. Відповідно до ч. 2 ст. 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди, тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту прийняття нерухомого майна до експлуатації. Якщо право власності відповідно до закону підлягає реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Отже, новостворене нерухоме майно набуває юридичного статусу житлового будинку після прийняття до експлуатації і з моменту державної реєстрації права власності на нього. Однак до цього, не будучи житловим будинком з юридичної точки зору, обєкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів, тобто речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обовязки, відтак є майном, яке за умов, передбачених законом, може належати на праві спільної сумісної власності подружжю і з дотриманням будівельних норм і правил підлягати поділу між ними. (Правова позиція Верховного Суду України у справі №6-2710цс15) Виходячи з викладеного, спірне майно за адресою: смт. Ріпки, вул.. Петровського, 58, ще не набуло юридичного статусу житлового будинку, а є сукупністю будівельних матеріалів, які, враховуючи висновки судової будівельно - технічної та додаткової судової будівельно - технічної експертизи, можливо розділити між сторонами. Як вбачається з висновку експерта № 34-15С від 19.10.2015 року та додаткового висновку експерта № 03-16С від 26.02.2016 року залишкова вартість будинку, розташованого по вул. Петровського в смт. Ріпки становить 305050 (триста пять тисяч пятдесят) грн. Виходячи із засади рівності часток подружжя у спільному майні, вартість ? ідеальної частини будівельних матеріалів складає 152525 грн. У вказаних висновках експерта наведені варіанти розподілу будинку на ? частини. Відповідно до ст. 71 СК України майно, що є обєктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Оскільки разом з позивачкою за первісним позовом [PERSON] проживає неповнолітня дитина, судом беруться до уваги пояснення позивачки щодо фінансової та фізичної неможливості облаштувати необхідні зручності у будинку, а також те, що вона постійно проживає у цьому будинку, обладнала його опаленням, тому суд вважає за можливе врахувати побажання позивачки за первісним позовом щодо виділення їй частини, як більш зручної, для проживання малолітньої дитини, тому позивачці за первісним позовом підлягає виділенню та визнанню за нею право власності на ? частину будівельних матеріалів, використаних в процесі будівництва будинку № 58 по вул.. Петровського в смт. Ріпки, відповідно до вказаного у висновку додаткової судової будівельно технічної експертизи від 26.02.2016 року № 03-16С як для другої сторони у варіанті № 3. А саме: веранда 1-І площею 7,3 кв.м, кладова 1-ІІ площею 4,1 кв.м, кухня 1-1 площею 15,3 кв.м, частина кімнати 1-7 площею 18,3 кв.м, санвузол 1-2 площею 5,4 кв.м, загальною площею 50,4 кв.м, вартістю 152374 грн., що складає 50/100 частин в об'єкті незавершеного будівництва. Відповідно відповідачу за первісним позовом підлягає виділу та визнанню за ним право власності на ? частину будівельних матеріалів, використаних в процесі будівництва будинку № 58 по вул.. Петровського в смт. Ріпки, відповідно до вказаного у висновку додаткової судової будівельно технічної експертизи від 26.02.2016 року № 03-16С як для першої сторони у варіанті № 3, зокрема: кладова 1-3 площею 4,5 кв.м, коридор 1-4 площею 15,0 кв.м, кімната 1-5 площею 11,0 кв.м, кімната 1-6 площею 13,9 кв.м, частина кімнати 1-7 площею 6,1 кв.м, загальною площею 50,5 кв.м, вартістю 152676 грн., що складає 50/100 частин в об'єкті незавершеного будівництва. Оскільки вартість частини будівельних матеріалів, яка виділяється [PERSON] більша вартості ? на 151 грн., то з нього підлягає стягненню грошова компенсація для порівняння ідеальних частин, в розмірі 151 грн. Відповідно до довідки Ріпкинської селищної ради, назва вулиці Петровського змінена на вулицю Українська згідно з розпорядженням селищного голови Ріпкинської селищної ради від 16 лютого 2016 року № 6. Оскільки, позивачка за первісним позовом у судовому засіданні пояснила, що бажає самостійно провести переобладнання, то [PERSON] задля реального розподілу об'єкту незавершеного будівництва провести відповідні переобладнання, наведені у висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 03-16С від 26 лютого 2016 року при третьому варіанті розподілу об'єкту незавершеного будівництва на 1/2 та 1/2 частини. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Вимоги зустрічного позову [PERSON] про поділ незакінченого будівництвом житлового будинку задоволенню не підлягають з підстав викладених вище, оскільки ці вимоги не ґрунтуються на вимогах закону. З відповідача за первісним позовом на користь позивача за первісним позовом підлягає стягненню також судовий збір.

Outcome: approved