Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-12 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позивач в обґрунтування своїх вимог посилається на те, що шлюб з відповідачем був зареєстрований 17.06.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 70. Від шлюбу сторони дітей не мають. Шлюбно-сімейні стосунки між подружжям не склалися через відсутність взаєморозуміння між сторонами, різні звички та погляди на життя . Позивач зазначає, що відповідач проявляв неповагу до неї, нецензурно звертався та всіляко ображав та принижував її. Шлюбно-сімейні стосунки між сторонами припинені з осені 2015 року, з цього часу вони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, один одним не цікавляться. Позивач після розірвання шлюбу просить залишити її шлюбне прізвище «[PERSON]». Позивач подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти розгляду справи у заочному порядку не заперечувала. Відповідно довідки адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Харківській області відповідач [PERSON] зареєстрованим у м. Харкові та Харківській області не значиться, у зв'язку з чим, згідно ч. 9 ст. 74 ЦПК України викликався до суду через оголошення у пресі. Оголошення про виклик відповідача у судове засідання, призначене на 13.05.2016 року, було опубліковано в газеті «Слобідський край». Таким чином, відповідач був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, однак у судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, не подав заяви про розгляд справи за його відсутності. Згідно ч. 1 ст. 157 ЦПК України суд розглядає справу протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов'язки. У зв'язку з чим суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ч. 9 ст. 74, ст. 224 ЦПК України. Згідно статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України. Відповідно ст. 110 СК України шлюб скасовується в судовому порядку, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання чоловіка й жінки із збереженням родини неможливо. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу неможливе, сім'я існує лише формально, єдиний сімейний бюджет відсутній, сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки трвалий час , втратили один до одного почуття любові та поваги. Зі свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що при одружені позивач змінила дівоче прізвище «[PERSON]» на прізвище чоловіка «[PERSON]». При цьому, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачем заявлено вимогу про залишення її шлюбного прізвища, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити її шлюбне прізвище - «[PERSON]».

Outcome: approved