Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири. В позові [PERSON] вказала, що вона проживає в належній їй квартирі [ADDRESS]. Поверхом вище, в квартирі №159, проживає відповідач [PERSON] 14.03.2018 року відповідач допустив підтоплення квартири, належної [PERSON], внаслідок розриву гумового шлангу гарячої води та неналежного догляду за станом сантехніки в належній йому квартирі. Позивач вказує, що внаслідок залиття її квартира потребує термінового поточного ремонту, мешкати в ній стало неможливо, заважаючи на вогкість та пошкодження електропроводки. Позивач неодноразово зверталася до відповідача з пропозиціями про досудове врегулювання спору, однак, отримала відмову мотивовану відсутністю у нього коштів. Позивач стверджує, що внаслідок підтоплення її майно було пошкоджено, завдані збитки складають 38330 гривень. Позивач прохає стягнути з відповідача на її користь 38330 гривень майнової шкоди та судові витрати. В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримала. Відповідач та його представник проти задоволення позову заперечили, вказавши, що акт про залиття складено за відсутності [PERSON] За наслідками залиття квартири складено два акти двома різними датами: 14 та 16 березня 2018 року. Звіт експерта від 15.03.2018 року про вартість необхідних ремонтних робіт складено без врахування зносу квартири. До звіту не додана фотофіксація наслідків залиття. Один з актів про залиття складено на день пізніше, ніж звіт експерта. Крім того, на думку відповідача не підлягають стягненню на заробітну плату працівникам, які виконують ремонтні роботи, оскільки такі витрати не є прямими збитками. Вказані аргументи відповідач навів у відзиві на позовну заяву. Також, відповідач вказує, що він не єдиний власник квартири, окрім нього є ще два співвласника, які повинні бути відповідачами по справі. Третя особа, [PERSON], підтримав позицію відповідача. Третя особа, [PERSON], в судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Вивчивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, дослідивши надані докази, суд приходить до переконання, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що позивач [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується відповідним договором та витягом з Державного реєстру прав. /а.с.7, 8/ Згідно акту комісії в складі спеціаліста сектору по роботі з ОСМ мікрорайону №7, представника ЛК ЖЕУ та мешканців квартири №147 та №151, по вул. Прикордонників, 60Б відбулося затоплення квартири №155 мешканцем квартири №159, [PERSON]. Затоплення відбулося внаслідок розриву шлангу підключення гарячої води до кухонної мийки. Гарячою водою затоплено дві кімнати, кухня, туалет, ванна, коридор. Водою пошкоджені стеля в двох кімнатах, шпалери, двері та дверні коробки, пошкоджено ламінат в залі та коридорі, також пошкоджено меблі в кухні та залі. /а.с.9/ Крім того, 16.03.2018 року комісією у складі майстра техдільниці ЛК ЖЕУ [PERSON], мешканців квартири №151 та квартири №147 складено акт про залиття. Згідно акту зафіксовано спричинені залиттям пошкодження в належній [PERSON] квартирі №155. Констатовано, що для усунення пошкоджень слід виконати ремонтні роботи: в житловій кімнаті площею 12,1 кв.м фарбування стелі водоемульсійною фарбою; в кухні замінити шпалери на стінах 20,15 кв.м, наклеїти багет 12 м.п, замінити лінолеум 7,6 кв.м, замінити дверне полотно; у вбиральні замінити лиштву 4,8 м.п, дверну коробку, дверне полотно; у ванній кімнаті - замінити лиштву 4,8 м.п, дверну коробку, дверне полотно; у вітальні замінити лиштву 5,3 м.п, замінити ламінат 6,8 кв.м; у залі замінити натяжну стелю 14,6 кв.м, замінити шпалери 10,25 кв.м, замінити ламінат 14, 6 кв.м. Причиною залиття зазначено розрив гнучкого шлангу гарячого водопостачання, підведеного до змішувача, розташованого в кухні квартири №159, мешканцем якої є [PERSON] /а.с.10-12/ На замовлення [PERSON] експертом Коршуном [PERSON] [PERSON] 15 березня 2018 року виконано звіт про інструментальне технічне обстеження будівельних конструкцій двокімнатної житлової квартири [ADDRESS] для встановлення технічного стану квартири у звязку із затопленням та відновлювальної вартості робіт для приведення її в житловий стан для подальшої експлуатації за призначенням. Згідно виконаного кошторису вартість необхідних ремонтних робіт становить 38330 гривень. /а.с.13-46/ Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, позивачем надані достатні, належні та допустимі докази того, що внаслідок несправностей в квартирі відповідача, яка розташована поверхом вище, відбулося залиття гарячою водою належної [PERSON] квартири, внаслідок чого квартира була пошкоджена і потребує ремонту на загальну суму 38330 гривень. Відповідач є відповідальною особою за належний стан обладнання в квартирі, співвласником якої він є, а тому має відповідати за завдану шкоду. При цьому, суд відхиляє доводи відповідача про те, що окрім нього відповідати за завдану шкоду також мають два інші співвласника квартири: [PERSON] та [PERSON]. Вказані особи залучені до участі у справі в якості третіх осіб. Водночас, відповідно до ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Солідарна відповідальність передбачає право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Таким чином, позивач на власний розсуд має право предявити позов до будь-кого зі співвласників квартири, в якій сталася аварія, яка призвела до заподіяння шкоди внаслідок залиття квартири. В свою чергу, власник, який проведе відшкодування матиме право зворотної вимоги до інших співвласників квартири, відповідальних за утримання її в належному стані. Також, суд відхиляє доводи відповідача про те, що акт про залиття складено за його відсутності, а тому його не можна брати до уваги як доказ. Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N 76 затверджені Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Додаток 4 до вказаних правил містить форму акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). З форми акту вбачається, що він складається та підписується членами комісії та надається для ознайомлення мешканцям квартир. При цьому, вказані Правила та чинне законодавство не встановлюють недійсність акту про залиття у випадку не ознайомлення з ним мешканців квартир. Акт про залиття від 14.03.2018 року засвідчений спеціалістом сектору по роботі з ОСМ мікрорайону №7, представником ЛК ЖЕУ та мешканцями квартири №147, №151, не викликає сумнівів у його достовірності. Що стосується посилань відповідача на те, що за результатами залиття було складено два акти (14 та 16 березня 2018 року), то вказана обставина жодним чином не свідчить про недостовірність викладених в актах відомостей. Так, в акті від 14 березня 2018 року зафіксовано сам факт залиття та загальні наслідки пошкодження майна водою. Натомість, в акті від 16.03.2018 року проведено детальне обстеження на предмет пошкоджень, спричинених залиттям. Твердження відповідача на те, що звіт експерта не можна брати до уваги, оскільки він був складений раніше за акт від 16.03.2018 року, є помилковими, оскільки звіт складено експертом за наслідками особистого обстеження пошкодженої внаслідок залиття квартири позивача, що вбачається з вступної частини та зі змісту звіту. Акт в такому разі є лише додатковим доказом наявних пошкоджень квартири. При цьому, наявність фототаблиці не є обовязковою складовою висновку експерта відповідно до положень Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Мінюсту від 08.10.98\~ № 53/5. Стосовно тверджень відповідача про те, що не підлягають стягненню витрати на заробітну плату працівникам, які виконують ремонтні роботи, оскільки такі витрати не є прямими збитками, то такі твердження не відповідають закону. Так, відповідно до ч.2 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Незгода відповідача з розміром матеріальної шкоди належним чином не обґрунтована. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Проте, альтернативні докази щодо розміру заподіяної матеріальної шкоди відповідач не надав, правом заявити клопотання про призначення експертизи з метою визначення розмірів матеріальних збитків внаслідок залиття не скористався. Враховуючи викладене, факт залиття та розмір завданих збитків є доведеними, а тому заявлений позов слід задовольнити.

Outcome: approved