Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-22 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, посилаючись на те, що проживає в [INFO], яка знаходиться на восьмому поверсі. Поверхом вище, в квартирі №33 проживає відповідач, який своїми діями створює неможливі умови для проживання, оскільки неодноразово затоплює її квартиру. Зокрема, 19.08.2012р., 8.10.2012р., 29.01.2013р., та 7.12.2015р. відповідач затопив її квартиру, внаслідок чого текла вода по стелі та стінах коридору, ванни і кухні. Стеля коридору була оздоблена гіпсокортоном, високоякісним водоемульсійним фарбуванням, стіни - коштовними шпалерами, стеля кухні оздоблена плитами «касатони», що підтверджується актами ПП УК «Управдом» від 19.08.2012р., 08.10.2012р., 29.01.2013 р., 21.02.2013 р., відповідно до яких причиною затоплення стало те, що власником квартири №33 [PERSON] були залишені відкритими водопровідні крани у ванні та кухні без нагляду, а 29.01.2013р. та 21.02.2013р. - причиною затоплення стало те, що у квартирі № 33, яка належить [PERSON] несправний змішувач у ванні, який протікає, та несправні сантехнічні труби внутрішньої каналізаційної системи (гребінки) у ванні та кухні, які залишені без нагляду; несправні труби сантехнічної системи водопостачання і водовідведення та сантехнічне обладнання, яке потребує заміні, про що видано попередження №28 від 30.01.2013 р. Відповідач [PERSON] після залиття обіцяв за власні кошти провести ремонт в квартирі позивача, надав розписку, в якій приносив свої вибачення та зобов'язувався замінити сантехнічні засоби та подібних ситуацій щодо затоплення більше не трапиться. 07.12.2015р. при комісійному обстеженні ПП УК «Управдом» встановлено, що причиною затоплення стало те, що власником квартири №33 був залишений відкритий водопровідний кран без нагляду, про що складений відповідний акт. Відповідно до звіту спеціаліста ПП «СОКІЛ» вартість збитків внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] становить 7454 грн., які позивач просила стягнути з відповідача. Крім того, внаслідок залиття квартири їй спричинено також моральну шкоду, яка полягає у перенесенні страждань, необхідності відновлювати свою квартиру, витрачання часу для визначення розміру спричинених збитків. Розмір спричиненої моральної шкоди оцінює у 10000 грн., яку просила стягнути з відповідача, а також стягнути на її користь судовий збір, витрати за звіт спеціаліста у сумі 650 грн. та 1000 грн. витрат на правову допомогу. У судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позовній заяві, пояснивши, що з серпня 2009 року проживає у [INFO]. В липні 2012 року вона зробила у квартирі ремонт, підвісну стелю в коридорі, поклала лінолеум в коридорі та кухні, поклеїла шпалери в коридорі та кухні. Близько 5 години ранку 19.08.2012р. вийшовши в коридор, виявила, що її квартиру заливає водою зверху. Зі стелі у ванній кімнаті, коридорі та на кухні текла вода. Відповідача вдома не було, тому викликала працівників міліції. В квартирі відповідача, у ванній кімнаті був залишений відкритим водопровідний кран. Внаслідок залиття шпалери на стінах в коридорі відклеїлись; у коридорі, у ванній кімнаті та на кухні змокріла стеля. В жовтні 2012 року та січні 2013 року затоплення квартири продовжувалися. Останній раз 07.12.2015р. знову вода текла в коридорі, кухні і у ванній кімнаті. Причиною затоплення був незакритий кран в квартирі [PERSON] Затопленням квартири їй заподіяно майнову шкоду, яка полягає у витратах на проведення відновлювального ремонту в сумі, визначеній спеціалістом, яка становить 7454 грн. Крім цього, їй завдано моральну шкоду, яка полягає в душевних та моральних стражданнях з приводу пошкодження належного майна, незручностях, які вона перенесла у звязку з затопленням квартири, в порушенні нормального життєвого ритму та погіршенні самопочуття в цей період. Розмір моральної шкоди визначила в сумі 10000 грн. Відповідач у судовому засіданні позов визнав частково, суду пояснив, що дійсно, з його вини мали місце неодноразові, в тому числі і 07.12.2015р., затоплення квартири [ADDRESS], де проживає позивач. Причиною затоплення було залишення відкритим та без нагляду водопровідного крану у ванній кімнаті. Не заперечив проти розміру збитків, які встановлені спеціалістом. Моральну шкоду визнав у сумі 5000 грн. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково, з огляду на таке. Судом встановлено, що [PERSON] з 2009 року проживає в [INFO], з дозволу власника квартири [PERSON], який є її зятем і проживає в [INFO], що належить позивачу. Власником квартири [ADDRESS], яка знаходиться над квартирою, в якій проживає позивач, є відповідач [PERSON] 07 грудня 2015 року сталося затоплення квартири [ADDRESS], в якій на законних підставах проживає позивач. Факт затоплення квартири не заперечується сторонами та підтверджується копією акта ПП «Управлінська компанія «Управдом» №7163 від 07.12.2015р., відповідно до якого причиною затоплення квартири [ADDRESS] стало те, що мешканцями квартири №33 був залишений відкритим водопровідний кран без нагляду. При комісійному обстеженні квартири №29 виявлено, що внаслідок затоплення намокла стеля кухні (6,7 кв.м), стіни (22,6 кв.м). Стеля оздоблена плитами «касатони», стіни шпалерами. В коридорі намокла стіна (5 кв.м), оздоблена шпалерами. Туалет намокла стеля та стіни, які оздоблені облицювальною плиткою, стеля водоемульсійним фарбуванням. Факти затоплення квартири 19.08.2012 р., 8.10.2012 р., 29.01.2013 р. з вини відповідача також не заперечувалися відповідачем та підтверджуються актами ПП «Управлінська компанія «Управдом» від 19.08.2012р., 08.10.2012р., 21.02.2013р., 29.01.2013р. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON], що працює майстром дільниці ПП «Управлінська компанія «Управдом» та проживає у будинку №38, підтвердила, що 07 грудня 2015 року була присутньою при обстеженні квартири [ADDRESS] у звязку з її затопленням. Свідок підтвердила, що зі стелі в коридорі, у ванній кімнаті та кухні текла вода. Причиною затоплення стало те, що власником квартири №33 був залишений відкритим водопровідний кран. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON], що проживає у [INFO], підтвердив, що 07 грудня 2015 року його квартиру, яка знаходиться під квартирою №29, затопило, бачив що в квартирі №29 зі стелі в коридорі, у ванній кімнаті та кухні текла вода. Був у квартирі [PERSON], бачив, що причиною затоплення квартир стало те, що був відкритий кран у ванній кімнаті. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що проживає в [INFO], по сусідству з [PERSON], квартиру якої неодноразово з 2012 року затоплює сусід [PERSON] Відповідно до ст. 317 ЦК власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Положеннями\~статті 319 ЦК України\~\~(ч.ч.1,2,4,5) передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. За правилами\~статті 1166 ЦК, що регламентує загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. У правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладається обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Відповідач у судовому засіданні не заперечував свою вину у заподіянні шкоди, розмір шкоди і причинний зв'язок між ними. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] і відповідно до ст. 319 ЦПК України саме на нього покладається обов'язок по утриманню майна, яке є його власністю, в належному стані. За правилами ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У звязку з заподіянням шкоди майну позивача, у відповідача виникло деліктне зобовязання по відшкодуванню такої шкоди. Відповідно до звіту спеціаліста ПП «СОКІЛ» від 15.12.2015р. вартість збитків внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] становить 7454 грн Враховуючи те, що технічне дослідження проводилось кваліфікованим фахівцем, який має сертифікат субєкта оціночної діяльності, дослідження проводилося методом візуального та інструментального обстеження обєкту, визначення його технічного стану, пошкоджень, проведення обмірів, з урахуванням актів, що складалися працівниками ПП «Управдом» та роздрібних цін на будівельні матеріали в магазинах м. Шепетівка, то підстав для сумнівів у достовірності даних висновків суд не вбачає. Відповідачем звіт спеціаліста не спростовано. Тому позовні вимоги позивача про відшкодування майнової шкоди підлягають задоволенню в межах розміру, визначеного дослідженням спеціаліста в сумі 7454 грн., а також підлягають стягненню витрати за звіт про оцінку збитків, які сплачені позивачем в розмірі 650 грн. Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній чи юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливостей їх реалізації. Пунктом 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 2005 року № 4 звернуто увагу на те, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Судом встановлено, що внаслідок затоплення квартири позивачу було завдано і моральної шкоди у вигляді душевних переживань з приводу пошкодження її майна, відчуття дискомфорту, необхідності витрачання часу та прикладання додаткових зусиль для відновлення свого майна. При визначенні розміру моральної шкоди судом враховується, що у зв'язку із затопленням квартири, позивач зазнала матеріального збитку, що потягло за собою вимушені зміни в житті, завдало їй страждань, для усунення наслідків затоплення та відновлення попереднього стану квартири, що був до заподіяння шкоди, позивач змушена вживати додаткових зусиль для нормалізації свого життя. Тому, враховуючи тривалість цих страждань, вимоги розумності та справедливості, а також того, що моральна шкода не є способом збагачення, а її розмір має відповідати ступеню фізичних та душевних страждань особи, суд вважає за необхідне визначити розмір даного відшкодування в сумі 3000 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Позивачем заявлено позов про відшкодування шкоди в сумі 18104 грн., сплачено 551,20 грн. судового збору. Позов задоволено частково у сумі 11104 грн, тобто на 61,3%. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 337,88 грн. (551,20грн.:100%х61,3%). Щодо витрат на правову допомогу, то її розмір визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Разом із тим, граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлений Законом України від 20 грудня 2011 року № 4191-VI «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах». Витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо повязаних із наданням правової допомоги у конкретній справі. Оскільки витрати на правову допомогу документально підтверджені та доведені, суд дійшов висновку, що такі витрати підлягають стягненню з відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 613 грн. (1000 грн.:100%х61,3).

Outcome: partial