Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом після смерті [INFO] батька [PERSON] на житловий будинок, господарські будівлі та споруди, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] загальною площею 87,6 м. кв., житловий площею 41,2 м. кв. В обґрунтуванні позову зазначила, що [INFO] в с. Вінницькі Стави, помер її батько [PERSON] . Після смерті батька, вона у встановленому законом порядку звернулася до Восьмої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, у зв`язку з цим, державним нотаріусом було відкрито спадкову справу № 63032588. Після закінчення шестимісячного терміну, позивачка звернулася до Восьмої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на вищевказане нерухоме майно. Нотаріусом було видано свідоцтво про право на спадщину за законом від 28 березня 2019 року на земельну ділянку площею 0,2500 га, кадастровий номер: 3221481201:01:004:0050, яка знаходиться у [ADDRESS] . В той же час нотаріусом 12 червня 2019 року було відмовлено їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, господарські будівлі та споруди за [ADDRESS] , загальною площею 87,6 м.кв., житловою площею 41,2 м.кв., належний [PERSON] , у зв`язку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи на майно, та роз`яснено право звернення до суду. Оскільки в позасудовому порядку вирішити питання про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] не вбачається за можливе, у зв`язку із чим, з метою захисту та визнання свого права на володіння спадкового майна, позивачка змушена звернутися до суду. Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позов просила задовольнити (а.с. 176). Представник Вінставської сільської ради Васильківського району Київської області в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву, в якій просять справу розглянути за відсутності їхнього представника та відповідач не заперечує щодо предмету позову (а.с. 159). [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надіславши до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнала, не заперечує щодо його задоволення (а.с. 177). Відповідно до ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч.3 ст.13, ч.2 ст. 49, ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи № 115/2018, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що [INFO] в с. Вінницькі Стави, помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.8). Відповідно до свідоцтва про народження [INFO] народилася [PERSON] , батьком якої є [PERSON] (а.с.9). Як вбачається із свідоцтва про розірвання шлюбу від 21 січня 1994 року серії [NUMBER] [PERSON] розірвала шлюб із [PERSON] (а.с.10, 11). Відповідно до довідки Восьмої Київської державної нотаріальної контори від 19.03.2019 року №378/01-16 [PERSON] є єдиною спадкоємицею за законом після смерті батька [INFO] [PERSON] (а.с.12). [PERSON] у встановленому законом порядку звернулася до Восьмої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом (а.с.59), у зв`язку з цим, державним нотаріусом було відкрито спадкову справу № 115/2018 від 21 травня 2018 року, що підтверджується копією спадкової справи № 115/2018 від 21 травня 2018 року (а.с.58-158). Як вбачається із спадкової справи із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] звернулася дружина померлого [PERSON] , яка відмовилася на право власності на Ѕ частину в спільному майні подружжя (а.с.85). 12 червня 2019 року нотаріусомВосьмої Київської державної нотаріальної контори було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, господарські будівлі та споруди за [ADDRESS] , загальною площею 87,6 м.кв., житловою площею 41,2 м.кв., належний [PERSON] , у зв`язку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи на майно, та роз`яснено право звернення до суду (а.с.15-17). Відповідно до договору купівлі-продажу від 08 травня 1989 року [PERSON] придбав дерев`яний будинок, критого соломою, загальною площею - 60 кв. м. і жилою площею - 15 кв. м. і розміщений на земельній ділянці колгоспу ім. Щорса розміром 0,60 га, за адресою будинок [ADDRESS] (а.с.18). Як вбачається із рішення виконавчого комітету Вінницько-Ставської Ради народних депутатів Васильківського району Київської області від 12.05.1994 року «Про надання гр. [PERSON] , який проживає в місті Києві про право будівництва індивідуального житлового будинку та господарських будівель», було дозволено будівництво індивідуального житлового будинку та господарських будівель на виділеній земельній ділянці за адресою будинок [ADDRESS] (а.с.19). Відповідно до Акту внесення в натуру земельної ділянки індивідуального забудовника від 12.05.1994 року № 401-92 складеного представником головного архітектора району інженера техбюро [PERSON], яким громадянину [PERSON] дозволяється будівництво індивідуального житлового будинку на присадибній земельній ділянці за вищевказаною адресою (а.с.22). Отже, згідно Рішення, Акту та рекомендацій Пояснювальної записки [PERSON] було знесено старий будинок та господарські будівлі, що знаходились на приналежній йому земельній ділянці за адресою [ADDRESS] , та у зв`язку з вищенаведеним, здійснено будівництво нового будинку. Відповідно до виписки з погосподарської книги Вінницько-Ставської сільської ради за 2015 рік встановлено, що за адресою [ADDRESS] власником якого є [PERSON] , побудовано будинок в 1994 році та під час перевірки самовільного будівництва не виявлено (а.с.20-21), що також підтверджується технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок, інвентаризаційна справа №327 (а.с.24-30). Таким чином, житловий будинок побудовано спадкодавцем на законних підставах. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом. За нормою частини першої статті 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Зазначені дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Відповідно до положень частини першої, третьої та п`ятої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Фактичний вступив управління або володіння будь-якою частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадкової маси. Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов`язок спадкоємців, а їх право. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно положень статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців. Як передбачено у п.216 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, провадиться нотаріусом після подання оригіналів право встановлювальних документів про належність цього майна спадкодавцю. Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п. 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визнання права власності на спадкове майно, в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових справ у нотаріальному порядку. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. У п. 3.3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 зазначається, що у випадках відсутності правовстановлюючих документів у зв`язку з їх втратою та відсутності реєстрації об`єкта нерухомості за спадкодавцем суди в основному задовольняють вимоги спадкоємців про визнання права власності на нерухоме майно. Також, у даному листі, зазначено, що «найпоширенішою причиною звернення особи в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем». Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази,

Outcome: approved