Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, вказуючи, що [INFO] померла [PERSON] Вона, позивач, являючись спадкоємцем за заповітом після смерті останньої, у встановлений законом строк не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після її смерті у зв'язку з відсутністю інформації про наявність заповіту [PERSON], згідно якого остання все своє майно заповіла їй, позивачці. В судове засідання позивачка не з'явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник Городоцької міської ради Городоцького району Хмельницької області в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги визнає. З врахуванням викладеного суд вважає за можливе розгляд справи провести за відсутності учасників справи. Оскільки сторони в судове засідання не з'явились, фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Встановлено, що після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина. Остання на випадок своєї смерті залишила заповіт, посвідчений секретарем Великокарабчіївської сільської ради Городоцького району Хмельницької області 26.03.2007 року. [PERSON], являючись спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON], у визначений законом строк не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Зазначені обставини підтверджуються матеріалами справи, в тому числі: копіями свідоцтва про смерть [PERSON] від [INFO], заповіту [PERSON] від 13.09.2013 року, постанови приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області від 01.08.2017 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії. З наявної в матеріалах справи інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 28.01.2019 року вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивачка зазначала, що вона не знала про наявність заповіту . Доглядаючи за будинком померлої лише в липні 2017 року знайшла заповіт [PERSON] Дізнавшись про заповіт, звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Такі її пояснення підтверджуються довідкою виконавчого комітету Городоцької міської ради № 26 від 15.01.2019 року, з якої видно, що після смерті [PERSON] в управління спадковим майном вступила [PERSON], яка розпорядилася майном померлої та доглянула за будинком. При вирішенні питання поважності причин пропуску строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для подання заяви про прийняття спадщини, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принцип «пропорційності» тісно пов'язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід'ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З врахуванням викладеного, суд вважає, що у [PERSON] були об'єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], а саме: необізнаність спадкоємця про наявність заповіту . Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс17. Крім того, суд враховує визнання відповідачем позовних вимог, що згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України є підставою для задоволення позову. При цьому , на думку суду, таке визнання відповідачем позову не суперечить закону , не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] слід задовольнити.

Outcome: approved