Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-02 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] громади в особі Київської міської ради про надання їй додаткового строку для прийняття нею заяви про прийняття спадщини в три місяці після смерті [PERSON], померлого [INFO]. При цьому, посилається на те, що її син [PERSON] помер [INFO]., після смерті якого залишилась спадщина, яка складається з ? частини квартири [ADDRESS]. Вона звернулася до Першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але їй було повідомлено, що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, про що була винесена державним нотаріусом постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 08.10.2015 р. Вона пропустила строк звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори з поважних причин, бо вона зазнала значний емоційний стрес, втративши у похилому віці сина, стан її здоровєя різко погіршився, що вимагало періодичного обстеження і лікування. Ініші спадкоємці після смерті [PERSON], крім неї, відмовились від спадщини. Визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно для видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом. В судовому засіданні [PERSON] позов підтримала. Відповідач [PERSON] громада в особі Київської міської ради подала заяву про слухання справи без участі її представника, тому суд, враховуючи, думку позивача, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір у відсутність представника відповідача. Притягнуте до участі в справі в якості третьої особи Головне управління юстиції у м. Києві подало заяву про слухання справи без участі його представника, тому суд, враховуючи думку позивача, матеріали та обставини справи, вважає за можливе вирішити спір у відсутність представника третьої особи. Притягнутий до участі в справі в якості третьої особи [PERSON] проти задоволення позову не заперечує, пояснивши, що його дружина-позивач пор справі [PERSON] з поважних причин не подала у шестимісячний термін заяву до нотаріального органу про прийняття спадщини після смерті їх сина, однак фактично прийняла спадщину у вигляді ? частини квартири [ADDRESS], співвласником якої вона є та проживає в цій квартирі разом з ним, а він подав заяву до нотаріальної контори про свою згоду на оформлення спадщини на [PERSON] Суд, вислухавши пояснення позивача, третьої сооби, з'ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з слідуючих підстав. Судом встановлено, що [INFO]. помер [PERSON], який на момент смерті був зареєстрований в квартирі [ADDRESS], що належить на праві приватної власності його батькові [PERSON] На день смерті [PERSON] йому належала ? частина квартири [ADDRESS]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, спадкоємцями першої черги по закону є позивач по справі [PERSON] та її чоловік [PERSON] [PERSON] звернулася 03.10.2015 р. до Першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом, однак постановою державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.10.2015 р. позивачу по справі [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частину квартири [ADDRESS], у зв'язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.5-10). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд прийшов до висновку, що знайшло своє підтвердження обґрунтування позивача про правомірність позовних вимог про визначення їй додаткового строку для прийняття нею спадщини у порядку спадкоємства, бо [PERSON], як спадкоємець першої черги спадкоємців за законом, була зареєстрована та проживала у квартирі, володільцем ? частки якої був спадкодавець-її син [PERSON], фактично її прийняла, будучи також співвласником цієї квартири відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 06.04.1998 р., від спадщини не відмовлялась, проти чого не заперечує інший спадкоємець по закону [PERSON]-батько померлого [PERSON], який відмовився від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця-своєї дружини [PERSON] Крім того, у суду не має даних про визнання спадщини відумерлою (а.с.30-34, 38-44). З боку позивача надані письмові документи: довідка Київського міського онкологічного центру від 14.09.2012 р., результат ультразвукового дослідження КНП «Консультативно-діагностичний центр» Святошинського району м. Києва від 12.09.2014 р., якими підтверджується звернення [PERSON] до медичних установ з приводу обстеження стану здоров'я і лікування (а.с.11, 12). З боку відповідача та третіх осіб заперечень на позов не поступило. Таким чином, є всі законні підстави для задоволення позовних вимог і визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини, який суд вважає достатнім терміном в два місяця. На підставі викладеного,

Outcome: approved