Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, укладеного з [PERSON] 06 травня 2011 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Миргород Миргородського міськрайонного управління юстиції Полтавської області, актовий запис №71. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 06 травня 2011 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Від цього шлюбу дітей немає. Причинами розірвання шлюбу вказує несумісність характерів, в зв'язку з чим сімейні відносини припинені в червні 2016 року. Збереження сім'ї суперечить її інтересам. Просила після розірвання шлюбу залишити їй прізвище [PERSON]. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явилася, подала письмову заяву про розгляд справи в її відсутність, просила шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити прізвище «[PERSON]» (а. с. 19). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, направив на адресу суду заяву про розгляд справи в його відсутність, позов про розірвання шлюбу визнає повністю (а.с.18). В зв'язку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ст. 197 ч.2 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що заявлений позов необхідно задовольнити з наступних підстав. Відповідно до положень частини 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Відповідно до положень статті 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Судом встановлено, що 06 травня 2011 року позивач [PERSON], [INFO] та [PERSON] [INFO] зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Миргород Миргородського міськрайонного управління юстиції Полтавської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено запис за №71 (а.с.3). Від шлюбу вони дітей не мають, що підтвердили сторони в судовому засіданні 11.07.2016 року (а.с.15). Згідно ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи та інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи. Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі суд приходить до висновку, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, є безумовним,тому позов підлягає до задоволення. Оскільки позивач [PERSON] заявила, що вона бажає після розірвання шлюбу залишити прізвище «[PERSON]», суд вважає за необхідне залишити позивачу прізвище «[PERSON]». В зв'язку з задоволенням позову, судові витрати понесені позивачем при зверненні до суду відповідно до ст.88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, тому необхідно стягнути з[PERSON] на користь [PERSON] 551 грн. 20 коп., судового збору сплаченого позивачем при зверненні до суду.

Outcome: approved