Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної, завданої внаслідок затоплення квартири. Свої вимоги обґрунтовує тим, що проживає у [INFO], власником якої є її син [PERSON] З нею проживає її чоловік [PERSON] Відповідач проживає поверхом вище у квартирі № 8 того ж будинку. 21.05.2017 року квартиру було затоплено водою. Стверджує, що затоплення сталося з вини [PERSON] та членів його сімї. Внаслідок затоплення були пошкоджені стеля в кухні та коридорі, стіни в коридорі, ламінатне покриття підлоги в коридорі, двері до кухні, у звязку з чим квартира потребує ремонту, вартість якого складає 2\~779 грн. Відповідач неодноразово їх затоплював. Вони сподівались на мирне вирішення проблеми, однак Відповідач не йде на контакт, добровільно відшкодувати завдану шкоду відмовляється, тому вона змушена звернутися до суду з відповідним позовом. У звязку з даними подіями, просить суд стягнути з Відповідача на її користь майнову шкоду в розмірі 2\~779,00 грн. та понесені судові витрати по справі. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у заяві та просили їх задовольнити повністю. Відповідач в судовому засіданні не заперечив, що 21.05.2017 року сталося затоплення водою квартири [ADDRESS]. Однак, позов не визнав з тих підстав, що акт про затоплення квартири не відповідає формі і змісту акта, затвердженого Наказом Державного комітету України по питаннях ЖКГ від 17.05.2005 року № 76; акт складений зі слів Позивача - [PERSON] без вивчення членами комісії причин та наслідків затоплення на день обстеження; членами комісіє є двоє сусідів та депутат Іваничівської селищної ради, які не мають відповідної кваліфікації по здійсненню реальних обґрунтованих висновків; до роботи комісії не було залучено відповідача, хоча в здійсненні цього не було жодних перешкод; не було проведено фахової експертизи для визначення сумарної обґрунтованої величини збитків, що відображаються описом характеру і ступеня завданих пошкоджень та калькуляцією витрат для відновлювальних робіт і необхідності їх проведення; локальний кошторис № 2-1-1 невідомо ким складений, не затверджений; в кошторисі наявна помилка при підрахуванні прямих витрат (реальна сума прямих витрат становить 1921 грн., а не 2\~565 грн.). Окрім того, вважає необґрунтованими обєми та вартість сум, вказаних у кошторисі. Стверджував, що неодноразово намагався порозумітися з Позивачем і вирішити питання мирним шляхом, однак [PERSON] цього не бажає. Вважає позовні вимоги необґрунтованими та просив суд відмовити у задоволенні позову повністю. Свідок [PERSON] суду показав, що дійсно 21.05.2017 року квартиру, де він мешкає із дружиною, було затоплено сусідом [PERSON], який мешкає у квартирі поверхом вище. Внаслідок затоплення були пошкоджені стеля в кухні та коридорі, стіни в коридорі, ламінатне покриття підлоги в коридорі та двері до кухні, у звязку з чим квартира потребує ремонту. Свідок [PERSON] суду показала, що являється дружиною Відповідача та проживає у [INFO]. 21.05.2017 року квартиру, де мешкають [PERSON], було ними затоплено. [PERSON] намагався залагодити ситуацію мирно, однак із сусідами він так і не домовився. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши представлені письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. Так, відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, та враховуючи положення цивільно-процесуального законодавства позивач повинен довести підставу позову, тобто обставини, з якими він, як з юридичними фактами, пов'язує свою матеріально-правову вимогу, а суд повинен з'ясувати обставини, які пов'язані саме з предметом спору, встановити характер правовідносин, зумовлених фактами, що мають місце, та правові норми, якими врегульовані ці правовідносини - ст. 214 ЦПК України. При цьому, факти та підстави позову, які підведені під гіпотезу певної норми матеріального права, вказують на юридичну природу спірних правовідносин, що являється предметом позову. Згідно з ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичної чи юридичної осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 59 ЦПК України). В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] разом з чоловіком [PERSON] проживають у [INFO]. У позовні заяві [PERSON] стверджується, що власником квартири є її син [PERSON], однак письмові докази на підтвердження вказаної обставини у матеріалах справи відсутні. Сторонами визнається той факт, що 21 травня 2017 року квартиру [ADDRESS] було затоплено водою. Даний факт підтвердили і свідки [PERSON] та [PERSON] Затоплення сталося власником квартири, що знаходиться поверхом вище [PERSON] З акту обстеження матеріально-побутових умов малозабезпечених громадян і сімей від 22.05.2017 року вбачається, що комісія в складі депутата селищної ради [PERSON], сусідів [PERSON] та [PERSON] встановила факт затоплення квартири Позивача з її слів (а.с.4). Згідно п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт встановленого зразка. У даному акті, разом з іншою інформацією, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено та чітко зазначається причина залиття. Акт підписується членами відповідної комісії та з його змістом мають бути ознайомлені мешканці квартир, які мають відношення до цієї події (винуватець затоплення та постраждала особа). Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) у матеріалах справи відсутній. Згідно листа Державного комітету України з будівництва та архітектури та Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 24.02.2005 N 7/8-134, N 4/3-260 на початку розробки проектно-кошторисної документації з ремонту проводиться технічне обстеження і визначається фізичний та моральний знос об'єктів. Для об'єктів благоустрою робочий проект з капітального ремонту складається з таких розділів: загальна пояснювальна записка; організація ремонтно-будівельних робіт; оцінка впливу на довкілля; робоча документація; кошторисна документація. Виходячи з технічної та технологічної складності капітальних та поточних ремонтів об'єктів житла, соціальної сфери, комунального призначення та благоустрою, за узгодженням сторін склад і зміст розділів проектно-кошторисної документації може зменшуватись. При цьому в обов'язковому порядку розробляються документи, за якими визначаються фізичні обсяги робіт (дефектний акт із зазначенням умов виконання робіт) та кошторисна документація. У дефектному акті, наданому Позивачем, наявна інформація щодо проведення часткового ремонту в результаті підтоплення квартини № 8 по вул. Незалежності 34/5, а саме: назви і обєми робіт та витрати на них (а.с.5). Однак, вказаний акт не затверджено відповідною організацією, не вказано посади відповідальної особи, відсутній її підпис, прізвище та ініціали; відсутня дата затвердження; не зазначено умови виконання робіт. Згідно п. 3.1.1. Правил визначення вартості робіт з ремонту устаткування та обладнання, які виконуються на об'єктах житлово-комунального господарства локальні кошториси є первинними кошторисними документами і складаються на окремі види робіт та витрат з ремонту устаткування, обладнання та ремонтно-будівельних робіт, які пов'язані з ремонтом устаткування, на основі обсягів, що визначаються з відомостей дефектів (обсягів робіт), робочих креслень, проектної документації. З Локального кошторису № 2-1-1 на Локальний кошторис 1 вбачається відсутність найменування та відомостей про організацію, що його склала, відсутність найменування робіт та витрат та найменування об'єкта (а.с.6). Щодо посилання Відповідача на те, що в локальному кошторисі № 2-1-1 є помилка при підрахунку прямих витрат, суд зазначає наступне: у графу 8 «всього» внесено 5 видів найменувань і характеристик ремонтно-будівельних робіт і затрат, а саме: опорядження стель касето нами 100 м2 346 грн.; обшивання стін вагонкою 100 м2 421 грн., улаштування покриттів з ламінату 100 м2 1 019 грн.; улаштування багет 100 м2 135 грн.; встановлення дверних жалюзів внутрішніх міжкімнатних дверей 100 шт. 644 грн.; окрім того, до загальної суми кошторису враховано і загальновиробничі витрати в сумі 214 грн. Таким чином, загальна сума кошторису склала 2\~779,00 грн. (а.с.6). Згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно з ч. 2 п.1 ст. 22 ЦК України, збитками визнаються витрати, які особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України право на відшкодування шкоди завданої майну фізичної та юридичної особи має власник. Однак, Позивачем не доведено належними та допустимими доказами той факт, що саме йому завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, а власником затопленої квартири, як вказує позивач. Являється її син [PERSON] Статтею 1188 ЦК України встановлено, що шкода, завдана одній особі з вини іншої особи відшкодовується винною особою. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Так, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи (п.2 Постанови Пленуму ВСУ Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди № 6 від 27.03.1992 року). У звязку із вищенаведеним, виходячи із того, що Позивач не підтвердила викладені у позовній заяві обставини відповідними доказами так, як у матеріалах справи відсутні: правовстановлюючі документи на квартиру, яку було затоплено; акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання)); а також відсутні докази на підтвердження вчинення [PERSON] протиправної поведінки, наявність його вини і наявність причинного звязку між протиправною його поведінкою і шкодою, яка наступила, суд приходить до висновку, що Позивач не довів наявність обовязкових підстав (передбачені ст.. 1166 ЦК України) деліктної відповідальності Відповідача, а тому, у задоволенні позову слід відмовити. Судові витрати слід залишити за Позивачем.

Outcome: dismissed