overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про визнання угоди дійсною та визнання права власності на житловий будинок. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що між нею та відповідачами 20.08.2004 року був укладений договір купівлі-продажу нерухомого майна, відповідно до якого вона придбала у власність будинок за адресою: [ADDRESS]. В рахунок укладеного договору позивач передала відповідачам відповідну грошову суму, а вони фактично передали позивачу у власність нерухомість. Посилаючись на те, що при укладенні угоди сторони досягли згоди з усіх її суттєвих умов та виконали умови договору, але на теперішній час відповідачі ухиляються від нотаріального посвідчення укладеного договору, позивач просила визнати договір купівлі-продажу дійсним. Позивач до початку судового засідання звернувся із письмовою заявою, в якій підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просив справу слухати без його участі. Відповідачі у судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суду не повідомили, а тому суд, на підставі ст. 224 ЦПК України вважає за можливе ухвалити заочне рішення по справі. Дослідивши надані докази, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, в судовому засіданні встановлено, що між [PERSON] та [PERSON], [PERSON] 20.08.2004 року було укладено договір купівлі-продажу будинку [ADDRESS], що належав останнім на праві власності. Зобов'язання по договору позивачем було виконано в повному обсязі: вона повністю здійснила з відповідачами розрахунок за купівлю вказаного майна, а останні віддали всі документи на будинок та ключі від будинку. Відповідно до ст.657 ЦК України договір купівлі-продажу нерухомого майна, в тому числі і житлового будинку, укладається в письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації. Відповідно до ст. 220 ЦК України, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухиляється від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. Згідно ст. 334 ЦК України, право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. На підставі ст.. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено, оскільки позивачем не заявлено вимог щодо стягнення з відповідача судових витрат, тому суд вважає за необхідне залишити судові витрати за позивачем.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-01 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на наступне. [INFO] померла її бабуся [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, площею 2,0000 га, яка розташована на території Уплатнівської сільської ради Близнюківського району Харківської області з цільовим призначенням - для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії ЯБ №010668500110. За заповітом від 18.09. 2006 року [PERSON] заповіла цю земельну ділянку їй але вона про заповіт не знала і дізналася про нього лише 15 травня 2014 року з телефонного дзвінка [PERSON] В цей же день про наявність заповіту згадала і її мама - [PERSON] Звернувшись з приводу оформлення спадщини до нотаріальної контори вона отримав відповідь, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі. Вважаючи причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною, та маючи намір отримати зазначену спадщину, просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про її прийняття. У судовому засіданні позивач та її представник свої позовні вимоги підтримали, відповідачі позов визнали, третя особа [PERSON] проти задоволення позову не заперечувала. Від Близнюківської державної нотаріальної контори надійшла письмова заява про розгляд справи у відсутність їх представника. Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України, суд знаходить за необхідне позов задовольнити, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси третіх осіб. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Із повідомлення нотаріальної контори від 15 травня 2014 року, направленого [PERSON] вбачається, що [PERSON] померла [INFO]. [PERSON] запрошено до нотаріальної контори для встановлення кола спадкоємців (а.с.14). На день смерті у власності у [PERSON] була вищевказана земельна ділянка, що посвідчено Державним актом на право приватної власності на землю серії ЯБ №987844, розташована на території Уплатнівської сільської ради Близнюківського району Харківської області, площею 2.0000 гектарів. Цільове призначення земельної ділянки - для ведення особистого селянського господарства(а.с.11,12). За заповітом [PERSON] від 18.09. 2006 року, вказану земельну ділянку вона заповіла онуці - [PERSON] Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Цей строк [PERSON] був пропущений з причин вказаних в позовній заяві. Відповідачі та треті особи не заперечують проти визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Клопотання про стягнення на свою користь понесених судових витрат позивачем не заявлене.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивачка вказує на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина. Вона є спадкоємцем за законом. До складу спадкового майна входить 1/4 квартири [ADDRESS] . На даний час вона не може оформити спадщину в нотаріальній конторі, оскільки пропустила шестимісячний строк подачі заяви. Вважає, що строк пропустила з поважних причин, оскільки думала, що квартира мамина. Про те як і на кого проводилася приватизація дізналася лише після смерті батька в січні 2021 року. В судове засідання позивач не з`явилася. Від неї надійшла заява, в якій вона просить розглянути справу без її участі, позов підтримує повністю і просить задовільнити його. В судове засідання відповідачі не з`явилися. Від них надійшли заяви, в яких вони просять розглянути справу без їх участі, позов визнають повністю. Згідно свідоцтва про право власності на житло від 30.12.1999 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належить 1/4 квартири [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину на [PERSON] не видавалися. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст.82 ЦПК України не підлягають доказуванню обставини, що визнаються сторонами по справі. Визнання позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-03 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свій позов вона пояснює тим, що [INFO] року померла [PERSON], яка проживала постійно в [ADDRESS]. Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] У грудні 2013 року вона, як спадкоємиця за заповітом звернулася в Золотоніську районну державну нотаріальну контору по питанню оформлення спадщини, так як нею пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст.. 1270 ЦК України. 11.03.2011 року нею була написана заява про прийняття спадщини справжність підпису на якій був засвідчений секретарем Вознесенької сільської ради. Дану заяву вона дала своєму синові [PERSON] щоб він подав її в Золотоніську райдержнотконтору для відкриття спадкової справи, але він по своїй неуважності не зробив цього. Саме це і стало причиною пропуску строку встановленого законом для подачі заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні позивач наполягав на задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Відповідачі в судове засідання не з'явився, але надали на адресу суду заяви з проханням розглядати справу в їх відсутність проти задоволення позову не заперечують. Суд, вислухавши думку позивача та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що даний позов підлягає до повного задоволення, виходячи з наступних підстав: Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER], вбачається, що [PERSON] померла, [INFO] року, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено запис за № 67. Відповідно до заповіту від 17.11.1999 року вбачається, що [PERSON] на випадок смерті зробила таке заповітне розпорядження, належний їй на праві особистої власності, житловий будинок з відповідними надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] заповідала дочці [PERSON]. Відповідно до свідоцтва про право власності на житловий будинок, вбачається, що житловий будинок, що розташований по [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON]. Відповідно до заяви від 11.03.2011 року, вбачається що [PERSON] повідомила про те, що вона приймає спадщину, після померлої [INFO] року [PERSON]. Відповідно до довідки від 10.12.2013 року за № 1558 виданої виконкомом Вознесенської сільської ради про те, що згідно запису в погосподарській книзі сільської ради №9, особовий рахунок № 735 за гр.. [PERSON], [INFO], яка померла [INFO] року числиться житловий будинок з надвірними спорудами та прилеглої земельною ділянкою площею 0,2708 га. наданою для ведення особистого підсобного господарства, що знаходиться в [ADDRESS] На день смерті [PERSON] і по даний час зареєстровані і проживають внуки: - [PERSON],[INFO], [PERSON], [INFO]. Відповідно до ст. 1272 ЦК України - за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач пропустив строк звернення для прийняття спадщини з поважних причин, а тому суд продовжує строк для прийняття спадщини на два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-06 00:00:00

\~ \~\~\~\~\~\~\~[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про визначення часток у спільній сумісній власності по 1/3 частині за кожним. В обґрунтування свого позову [PERSON] вказала, що [PERSON] (до укладення шлюбу - [PERSON]), [INFO], має з відповідачами - [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] у спільній сумісній власності трикімнатну квартиру №36 у житловому будинку №35-«В» по вул. Астрономічній в м. Харкові, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 06.07.1999 року. На теперішній час у вказаній спільній квартирі із зазначеного кола співвласників проживає лише Відповідач-1, з яким не досягнуто згоди щодо розпорядження спільним майном. Отже, відповідно до ст. 370 ЦК України, частки співвласників мають бути однаковими - по 1/3 кожному. [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом до [PERSON], [PERSON] про поділ майна, що є у спільній сумісній власності, припинення спільної сумісної власності, визнання права власності на 1/3 частину квартири. В обґрунтування свого зустрічного позову [PERSON] вказав, що 6 липня 1999 р. згідно з розпорядженням №2690 від 6 липня 1999 р. Харківської КЕЧ [PERSON], [PERSON], та [PERSON] отримали у спільну сумісну власність у порядку приватизації трикімнатну ізольовану квартиру №36 будинку № 35 «В» по вул.Астрономічній м.Харкова. [PERSON] в квартирі не зареєстрована і не проживає більше пятнадцяти років, залишила квартиру ще до реєстрації шлюбу з [PERSON] 9 серпня 2002 р. Вони у шлюбі мають трьох дітей, мешкають в кв.№154 по пр.Гагаріна, 38«А» м.Харкова. де [PERSON] зареєстрована. Вказане підтверджується довідкою №2317 дільниці №18 КП «Жилкомсервіс» від 18 листопада 2016 р. Вислухавши сторони, дослідивши надані сторонами докази, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, судом встановлено, що 6 липня 1999 р. згідно з розпорядженням №2690 від 6 липня 1999 р. Харківської КЕЧ [PERSON], [PERSON], та [PERSON] отримали у спільну сумісну власність у порядку приватизації трикімнатну ізольовану квартиру №36 будинку № 35 «В» по вул. Астрономічній м.Харкова. Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦК України співвласники не змогли досягти згоди щодо розпорядження спільним майном. Згідно ч. 1 ст. 370 Цивільного кодексу України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. Відповідно до ч. 2 ст. 370 Цивільного кодексу України - у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Домовленості та/або рішення суду, що набрало законної сили, з приводу виділу часток \\ вищезазначеному спільному майні на теперішній час немає. Отже, зважаючи на вищезазначене, відповідно до діючого законодавства, частки співвласників є однаковими - по 1/3 кожному. У разі визначення часток співвласників режим спільного сумісного майна припиняється. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про вселення до квартири [ADDRESS]. Свої вимоги за позовом мотивувала тим, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 13. 03. 2012 позивач є співвласником (1/4 частка) вказаної квартири. Співвласником квартири також є відповідачка [PERSON] Квартирою розпоряджається онука відповідачки [PERSON] - відповідач [PERSON] Позивач намагалася вселитися до спірної квартири, однак не змогла через перешкоди, що вчиняють відповідачі, які замінили замки вхідних дверей та не впускають позивача до квартири. Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду з зазначеним позовом. До судового засідання позивач не з'явилася, її представник суду надав заяву про слухання справи за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити. Відповідачі до судового засідання не з'явилися, суду надали спільну заяву, в якій позовні вимоги визнали, проти задоволення позову не заперечували. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлено, що сторонам на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS]. Позивач [PERSON] є власником 1/4 частки вказаної квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 13. 03. 2012. Відповідач [PERSON] також є співвласником зазначеної квартири. Відповідач [PERSON] зі згоди відповідачки [PERSON] здійснює володіння квартирою. Позивач з 26. 07. 2012 зареєстрована у даній квартирі, що підтверджено довідкою ТОВ «Николаевдомсервис» від 31. 07. 2012 № 1610. Відповідачі чинять перешкоди позивачу [PERSON] у користуванні квартирою, що полягає у тому, що вони не впускають позивача до спірної квартири, зміни замки вхідних дверей. Відповідно до ч. 3 ст. 319 ЦК України усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. А тому сторони у справі мають рівні умови на здійснення своїх прав на спірну квартиру. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до положень ст. 386 ЦК України позивач має право на захист порушеного права власності. Відповідно до ч. 4 ст. 9 Житлового кодексу УРСР ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Відповідно ч. 7 ст. 319 ЦК України діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов'язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. За такого, зважаючи на неправомірність дій, що вчиняться відповідачами щодо недопуску позивача [PERSON] для проживання в спірній квартирі, чим порушують права останньої як власника майна, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. З метою захисту прав позивача вона підлягає вселенню до спірної квартири. На підставі ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати на загальну суму 243, 60 грн. (по 121, 80 грн. з кожного).

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-19 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності на автомобіль та визнання права власності на ? частку автомобіля. Враховуючи на складність у викладенні повного тексту рішення суду, пов'язаного з потребою у обґрунтуванні доводів сторін, та оцінки доказів, на що може бути витрачений значний час, суд згідно з вимогами ч. 3 ст. 209 ЦПК України вважає за необхідне проголосити його вступну та резолютивну частини. На підставі наведеного та ст.ст.1222, 1223, 1261, 1269, 1270 ЦК України,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-01 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про встановлення факту родинних відносин, а саме: встановити, що вона [PERSON], [INFO], є племінницею [PERSON], померлої [INFO]. [PERSON] доводилася рідною сестрою її батька [PERSON], [INFO], та рідною сестрою відповідача [PERSON] Після смерті [PERSON], померлого [INFO], залишилися спадкоємці - рідні діти: вона та відповідач [PERSON] Для отримання спадщини, їй необхідно встановити факт родинних відносин, та довести, що [PERSON] є рідною сестрою її батька [PERSON], та відповідно її тіткою. Позивачка [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні. Відповідачі надали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутністю, позовні вимоги визнали, не заперечували проти їх задоволення. Свідки [PERSON] та [PERSON] у судовому засіданні суду пояснили, що вони знаходилися у добрих дружніх стосунках з сім'єю позивачки та їм відомо, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братом і сестрою, а позивачка [PERSON] є племінницею [PERSON] З'ясувавши думку позивачки, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 16.12.2011 року [PERSON] помер [INFO] /а.с. 5/. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] /а.с. 12/. Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER], [PERSON] померла [INFO] /а.с. 14/. Відповідно до ст. 256 ЦПК України, суд встановлює юридичні факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Таким чином, суд встановлює факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON], померлою [INFO], а саме, що позивачка є її племінницею, оскільки від встановлення даного факту залежить виникнення особистих та майнових прав позивачи.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про позбавлення батьківських прав відносно її малолітньої доньки - [PERSON], [INFO]. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що малолітня дитина на даний час перебуває у Волинському обласному будинку дитини та перебуває на державному утриманні, на підставі заяви відповідача від 09.02.2018 року про влаштування новонародженої дитини. На даний час відповідачі як батьки повністю усунулися від виконання своїх батьківських обов'язків по належному вихованню дитини, що проявляється у зловживанні спиртними напоями, не працюють, ведуть розгульний спосіб життя, проживають в жахливих умовах, а тому просить позбавити батьківських прав [PERSON] та [PERSON] відносно малолітньої дитини - [PERSON], [INFO]. Ухвалою Ківерцівського районного суду Волинської області від 15.06.2018 року відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче провадження. Позивач [PERSON] в підготовче судове засідання не з'явилася, від її представника [PERSON] до суду подано заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в підготовче судове засідання не з'явилися, подали до суду заяву, згідно якої заявлені вимоги визнають, не заперечують щодо їх задоволення. Представник третьої особи служби у справах дітей Ківерцівської РДА - Супоровський М.О. в підготовче судове засідання не з'явився, подав до суду заяву,згідно якої заявлені вимоги підтримує, не заперечує щодо їх задоволення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши дійсні обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved