Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про встановлення факту прийняття спадщини, визнання права власності на частину спадкового майна та уточнивши свої позовні вимоги просить суд: - встановити факт прийняття спадщини у вигляді права на земельну ділянку (пай) розміром 3,8 у.к.га, яка розташована на землях колишнього КСГП «Правда» с. Володимирівка Білгород-Дністровського району Одеської області, відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER], виданого 27.09.1996 року Білгород-Дністровською районною державною адміністрацією та зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № [NUMBER], після смерті [INFO] року спадкодавця [PERSON]; - розділити між [PERSON] та [PERSON] в рівних долях по ? частині земельної ділянки (пай) розміром 3,8 у.к.га, яка розташована на землях колишнього КСГП «Правда» с. Володимирівка Білгород-Дністровського району Одеської області, яка залишилась після смерті [INFO] року спадкодавця [PERSON]; - визнати за [PERSON] право власності на ? частину земельної ділянки (пай) розміром 3,8 у.к.га, яка розташована на землях колишнього КСГП «Правда» с. Володимирівка Білгород-Дністровського району Одеської області, відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER], виданого 27.09.1996 року Білгород-Дністровською районною державною адміністрацією та зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № [NUMBER], яка залишилась після смерті [INFO] року спадкодавця [PERSON]. Заявлені позовні вимоги [PERSON] обґрунтовує тим, що спадкодавець [PERSON], який помер [INFO] року, доводився їй рідним дідусем по лінії батька та на момент смерті вони проживали в одному будинку, що розташований по [ADDRESS] Дід [PERSON] тяжко хворів та не міг сам себе забезпечувати, тому догляд за ним здійснювала [PERSON] з матір'ю, купували ліки, їжу, фізично допомагали та після його смерті провели поховання за власні кошти. В той же час, як наголошує [PERSON], донька діда та сестра її батька - [PERSON], разом з ними не мешкала, не цікавилася станом здоров'я батька, не надавала матеріальної і фізичної допомоги, не понесла витрати на поховання. Батько [PERSON] - [PERSON], після розлучення з її матір'ю в 2008 році переїхав до м. Ізмаїл, а в 2012 році письмово відмовився від прийняття спадщини [PERSON] на користь доньки - [PERSON], на думку якої вона має повне право отримати ? частину спадщини, оскільки після смерті діда фактично прийняла спадщину, отримувала орендну плату за земельну ділянку. З зустрічними позовними вимогами до суду звернулась [PERSON] та просить суд визнати за нею право власності на земельну частку (пай) розміром 3,8 у.к.га, яка розташована на землях колишнього КСГП «Правда» с. Володимирівка Білгород-Дністровського району Одеської області, відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER], виданого 27.09.1996 року Білгород-Дністровською районною державною адміністрацією та зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № [NUMBER]. При цьому, [PERSON] вказує на те, що після смерті батька - [PERSON], а саме 14.10.1999 року вона написала заяву про прийняття спадщини. В той же час, її брат - [PERSON] - батько [PERSON], не прийняв спадщину після смерті їхнього батька, оскільки на момент смерті останнього [PERSON] проживав за іншою адресою - [ADDRESS], а покійний - по [ADDRESS]. Таким чином, на думку [PERSON] вона прийняла спадщину, а її брат [PERSON], який проживає з нею в м. Ізмаїл з 2008 року, не прийняв спадщину після смерті батька. Позивач [PERSON] в судовому засіданні підтримали свої уточнені позовні вимоги та просила суд їх задовольнити. [PERSON], яка приймала участь в судовому засіданні в режимі відео конференції через Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області, заперечувала проти задоволення позовних вимог своєї племінниці [PERSON] та просила суд задовольнити її вимоги. Представник Володимирівської сільської ради у судове засідання не з'явився, надав до суду заяву з проханням справу за позовом [PERSON] розглянути за їх відсутності, з позовними вимогами згодні та претензій сільська рада не має. Вивчивши матеріали справи, заслухавши доводи сторін та присутніх свідків, дослідивши надані докази, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, 27.09.1996 року [PERSON] був виданий Сертифікат на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER], на підставі рішення Білгород-Дністровської районної державної адміністрації від 12.09.1996 року, як члену колективного сільськогосподарського підприємства «Правда», розміром 3,8 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі. [INFO] року померла дружина [PERSON] - [PERSON]. [PERSON] - позивач за зустрічним позовом, та [PERSON] є рідними дітьми [PERSON], що підтверджується матеріалами справи. [INFO] року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] видане Володимирівською сільською радою, актовий запис № 19. Після його смерті відкрилась спадщина зокрема на вищезазначену земельну частку (пай). Суд повністю погоджується з наголошеннями сторін стосовно того, що спір який виник між ними щодо спадкового майна, регулюється нормами цивільного права чинними на момент відкриття спадщини - [INFO] року. У відповідності до Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Згідно з ч. 3 ст.. 5 ЦК України, якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов'язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Таким чином, встановлений законодавством принцип дії актів цивільного законодавства у часі чітко визначає яким саме цивільно - правовим актом суд повинен керуватися при вирішення даної справи. Так, положенням статей 524-525 Цивільного кодексу Української РСР 1963 року, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Таким чином, враховуючи відсутність заповіту померлого [PERSON], після його смерті відкрилась спадщина за законом. При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю (ст.. 529 ЦК в редакції 1963 р). Відповідно до статей 548-549 ЦК України в редакції 1963 року, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. 02.07.2015 року Володимирівська сільська рада видала Довідки № 335 та № 336, згідно з якими померлий спадкодавець [PERSON] з 21.02.1959 року по день своєї смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS]. За цією ж адресою на день смерті спадкодавця був зареєстрований його син - [PERSON]. 08.12.2015 року Володимирівська сільська рада надала іншу Довідку за № 762, відповідно до якої, [PERSON] був зареєстрований [ADDRESS] але до дня смерті проживав біля невістки [PERSON] - дружина сина [PERSON] та мати позивача [PERSON], за адресою: [ADDRESS] згідно акту опитування № 2 від 20.11.2015 року, в матеріалах справи наявний. З огляду на викладене, враховуючі положення вищезазначеної норми (ст.. 549 ЦК України 1963 року) суд вважає, що факт прийняття спадщини сином померлого - [PERSON], відбувся, оскільки саме син після його смерті фактично прийняв у своє володіння майно батька. Крім того, на момент смерті спадкодавця його син - [PERSON] проживав в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] та лише в 2008 році вони розлучилися. Одночасно, матеріалами та обставинами справи, судом встановлено, що донька померлого - [PERSON], також прийняла спадщину після смерті батька, точніше відбувся факт прийняття (п.2 ч.1 ст. 549 ЦК України 1963 року) без подальшого оформлення цього права. Так, з матеріалів спадкової справи, що були надані на запит суду, вбачається, що спадкова справа № 373/99 до майна померлого [PERSON] була відкрита за заявою [PERSON], яку вона подала до Шостої одеської державної нотаріальної контори 14.10.1999 року. Таким чином, позовні вимоги доньки спадкодавця [PERSON] обґрунтовані та доведені, однак лише в частині ? долі спадкового майна, оскільки інша частина спадкового майна прийнята так само сином спадкодавця - [PERSON]. Разом з тим, 24.05.2012 року [PERSON] подав заяву до Білгород-Дністровської районної державно нотаріальної контори Одеської області, реєстровий № 23, згідно з якою від належного йому спадкового майна після смерті [PERSON] відмовився на користь своєї доньки - [PERSON]. Суд також бере до уваги показання свідків, які були опитані в судовому засіданні за клопотанням позивача [PERSON] Допитана в якості свідка у судовому засіданні [PERSON] пояснила, що вона тривалий час була сусідкою покійного [PERSON] Донька померлого [PERSON] [PERSON] разом із своїм чоловіком не проживала разом із своїм покійним батьком [PERSON], не допомагали йому. Коли [PERSON] помер, його поховання здійснювала [PERSON], мати позивачки, і дотепер прибирає його могилку. [PERSON] вона бачила лише на похоронах [PERSON], після цього жодного разу не бачила, вона вже приблизно 40 років проживає в іншому місті. Увесь час разом із [PERSON] проживала [PERSON], мати позивачки [PERSON],[PERSON], та їх бабуся. Допитана в якості свідка у судовому засіданні [PERSON] пояснила, що [PERSON] вона знає, однак, бачила її лише на похоронах її батька - [PERSON] Також пояснила, що покійний [PERSON] проживав разом із своїм сином [PERSON], матір'ю позивачки [PERSON] - [PERSON], та [PERSON]. Допитана в якості свідка у судовому засіданні [PERSON] пояснила, що вона усе своє життя проживає у с. Чистоводне, добре знає сторін у справі. [PERSON] вона не бачила дуже тривалий час, вона не приїжджала, не допомагала своєму батькові. Похорони здійснювала мати позивачки. Згідно ч.1-2 ст.. 5 ЦК України (2004 року), акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом'якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Відповідно до ч.2 ст.1274 ЦК України, спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. У п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (ст.. 1265 ЦК України 2004 року). Тобто, Цивільним кодексом 2004 року, який діяв в 2012 році та чинний по сьогоднішній день встановлена можливість спадкоємця першої черги - [PERSON], відмовитись від своєї частки спадщини на користь спадкоємця іншої черги - [PERSON] - родичка спадкодавця яка входить до спадкоємців п'ятої черги. Аналізуючи вищенаведені норми законодавства, надавши правову оцінку всім представленим доказам, які встановлюють дійсні обставини справи та враховуючи наявність вимог обох сторін, суд вважає за необхідне задовольнити частково первісну позовну заяву та зустрічні позовні вимоги, тим самим захистити спадкові права всіх спадкоємців.

Outcome: partial