Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, вказуючи, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Являючись спадкоємцем за законом після смерті останнього, у встановлений законом строк вона, позивач, не звернулася з заявою про прийняття спадщини після його смерті у зв`язку з хворобою. В судове засідання позивач, її представник не з`явилися, представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Представник Сатанівської селищної ради Хмельницької області в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги визнає. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, що викладені в абз.6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Встановлено, що після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина. [PERSON] , являючись спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] , у визначений законом строк не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Зазначені обставини підтверджуються матеріалами справи, в тому числі: копіями свідоцтва про смерть (виданого повторно) [PERSON] від 30.01.2018 року, копією спадкової справи № 164/2019 до майна померлого [INFO] [PERSON] , наданої приватним нотаріусом Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області. Згідно постанови приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Господарик Л.В. відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, оскільки в наданих документах відсутні докази своєчасного прийняття спадщини після смерті [PERSON] Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач вказувала, що з 25.05.2016 р. по 11.06.2016 р. знаходилася на денному стаціонарному лікуванні в Гримайлівській АЗПСМ з діагнозом: гострий пієлонефрит. СКД, у зв`язку з чим пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Вказані обставини підтверджуються довідкою Гримайлівської АЗПСМ Гусятинського району Тернопільської області №316 від 30.05.2019 року. При вирішенні питання поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини суд виходить з наступного. Згідно роз`яснень, що викладені в абз.6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У 1997 році Україна ратифікувала Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, у зв`язку з чим взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції . Ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Отже, з урахуванням відсутності інших спадкоємців, котрі у визначеному законом порядку прийняли спадщину після смерті [PERSON] , виходячи із принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку про можливість визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном у два місяці після набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved