Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-15 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовними вимогами до [PERSON] міської ради Кіровоградської області, про переведення прав забудовника, обгрунтовуючи їх тим, що 25.12.2005 року помер [PERSON], після його смерті вона як донька прийняла спадщину, до якої входить житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що розташований у м. Бобринець вул. Мельниченка, 12, Кіровоградської області. 01.09.2015 року вона звернулася до нотаріуса з питанням видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, але постановою нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва через відсутність реєстрації відповідним органом правовстановлюючого документа, яким би посвідчувалося право власності [PERSON] на вказане майно. Вказує, що рішенням виконкому [PERSON] міської ради депутатів трудящих від 24.06.1964 року № 171 «Про надання права на індивідуальне будівництво жилого будинку» надано право на індивідуальне будівництво жилого будинку у м. Бобринець по вул. Вигонна, 12 на земельній ділянці розміром 600 кв.м. та 19.12.1964 року між [PERSON] міською радою депутатів трудящих в особі [PERSON] та [PERSON] укладено договір про надання у безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального жилого будинку на праві приватної власності, але за життя спадкодавець не здав в експлуатацію добудований будинок, та не зареєстрував своє право власності на нього в БТІ, тому вважає, що [PERSON] за життя набув право забудовника вказаного будинку, яке за своїм змістом і є майновим правом та після його смерті підлягає спадкуванню, тому вона змушена звернутися до суду з питанням переведення прав забудовника. В судовому засіданні представник позивача, позов підтримав та просить суд його задовольнити посилаючись на обставини викладенні в позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з»явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, від нього до суду надійшла заява в якій просить розглянути справу за його відсутності проти задоволення позовних вимог не заперечив. Суд, заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно вимог ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Судом встановлено, що позивачка є дочкою [PERSON], який помер 25 грудня 2005 року в м. Бобринець Кіровоградської області, що підтверджується копією свідоцтв про народження, серії ІІ-УР № 112719 виданого 29.11.1959 року [PERSON] бюро ЗАГС Кіровоградської області на ім»я [PERSON] (а.с. 7) та копією свідоцтва про смерть, серії І-ОЛ № 019348 виданого 27.12.2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану [PERSON] районного управління юстиції Кіровоградської області (а.с. 6). Як вбачається із матеріалів спадкової справи № 137 та інформаційних довідок зі Спадкового реєстру , наданих [PERSON] державною нотаріальною конторою 31.12.2015 року [PERSON] за життя заповіти на житловий будинок по вул. Мельниченка,12 в м. Бобринець Кіровоградської області, не посвідчував, єдиним спадкоємцем всього майна померлого [PERSON], є позивачка [PERSON] (а.с. 36-62). Постановою державного нотаріуса [PERSON] державної нотаріальної контори Кіровоградської області від 01.09.2015 року, про відмову у вчиненні нотаріальної дії, [PERSON], було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок після смерті [PERSON], оскільки право власності згідно законодавства України, яке діяло до 2013 року, на зазначений житловий будинок не зареєстроване (а.с. 15). Також судом встановлено, що 19 грудня 1964 року між [PERSON] міською радою депутатів трудящих в особі [PERSON] та [PERSON] укладено договір про надання у безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального жилого будинку на праві приватної власності, що розташована по вул. Вигонній, 12, м. Бобринець Кіровоградської області, площею 600 кв.м., який 10.03.1965 року посвідчено нотаріально за №253 (а.с. 8-9). Але, при цьому, у вказаному договорі відсутня відмітка про здачу в експлуатацію будинку та про реєстрацію права власності на нього в Кіровоградському ОБТІ. З Довідки відділу регіонального розвитку містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства від 12.02.20016р. №6878 встановлено, що вул. Вигонна в м. Бобринець перейменована на вул. Мельниченка. З технічного паспорта №12 також вбачається, що житловий будинок по вул. Мельниченка,12 в м. Бобринець Кіровоградської області на даний час добудований (а.с.10). Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов'язки як забудовника входять до складу спадщини. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ст.ст. 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] за життя набув право забудовника житлового будинку по вул. Мельниченка,12 в м. Бобринець, Кіровоградської області, тому позивачка як спадкоємець його майна за законом має право спадкування права забудовника. Враховуючи викладене, суд вважає позов обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню. Судові витрати, з урахуванням обставин справи та змісту позову, слід залишити за позивачкою.

Outcome: approved