Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-22 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. У позовній заяві позивач посилається на те, що вона - [PERSON] , 05 лютого 2005 року зареєструвала шлюб з гр. [PERSON] у виконкомі Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що видане свідоцтво про одруження серії [NUMBER] та в книзі реєстрації актів про одруження 05 лютого 2005 року зроблено запис № 1. Вказує, що від даного шлюбу у них народилися п`ятеро дітей: донька - [PERSON] , [INFO] , син - [PERSON] , [INFO] , донька - [PERSON] , [INFO] , донька - [PERSON] , [INFO] та син - [PERSON] , [INFO] . Зазначає, що діти проживають разом з нею, що підтверджується довідкою про склад сім`ї № 627, виданою Баранинською сільською радою від 19.11.20 року. Пояснює, що впродовж декількох останніх років спільного проживання сімейне життя між нею та відповідачем поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Разом вони не проживають більше півтора року. Кожен з них має протилежні погляди на шлюб та сім`ю, їхні погляди на сімейне життя та характери не співпадають. Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить як її інтересам, так і інтересам відповідача та їхніх спільних дітей. На даний момент ведення ними спільного господарства та сумісне проживання припинено, та за її переконанням подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Стверджує, що примирення та збереження шлюбу між нею та [PERSON] неможливе з підстав викладених вище. Також зазначає, що після розірвання шлюбу діти залишаться проживати разом з нею. Шлюб вони розривають вперше. На підставі вищезазначеного просить шлюб між нею та відповідачем розірвати та після розірвання шлюбу відновити її дошлюбне прізвище « [PERSON] ». Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 16.01.2020 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 03.07.2020 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за вказаною позовною заявою до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача - [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити. Не заперечила проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, хоча про час там місце підготовчого засідання був повідомлений належним чином, шляхом надіслання судової повістки про виклик рекомендованим поштовим відправленням, причини неявки суду не відомі, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило, відзиву на позовну заяву не подав. У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти цього не заперечує позивач. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи, 05.02.2005 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , (після реєстрації шлюбу прізвище [PERSON] ) було укладено шлюб, який зареєстровано у виконкомі Великолазівської с/р Ужгородського району Закарпатської області за записом № 1, що стверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданим 05.02.2005 року виконкомом Великолазівської с/р Ужгородського району Закарпатської області. Судом встановлено, що від даного шлюбу у сторін народилося п`ятеро дітей: донька [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 21.06.2006 року виконкомом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, син - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 23.04.2008 року виконкомом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, донька - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого виконкомом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, донька - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 28.05.2013 року виконкомом Великолазівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області та син - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 19.11.2018 року виконавчим комітетом Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, батьками яких записані [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з копії довідки № 627 від 19.11.2019 року, виданої Баранинською сільською радою гр. [PERSON] , 1983 р.н., її діти проживають разом з нею за адресою: [ADDRESS] . Згідно зі ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Релігійний обряд шлюбу не є підставою для виникнення у жінки та чоловіка прав та обов`язків подружжя, крім випадків, коли релігійний обряд шлюбу відбувся до створення або відновлення органів державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до ч. 1 ст. 24, ст. 25 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, жінка та чоловік можуть одночасно перебувати лише в одному шлюбі, жінка та чоловік мають право на повторний шлюб лише після припинення попереднього шлюбу, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Статтею 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя. За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ст. 112 СК України під час розгляду справи про розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що подружнє життя між позивачем та відповідачем не склалось, шлюбних стосунків вони не підтримують, даний шлюб існує тільки формально. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Враховуючи наведене, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім`я розпалася остаточно, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу може суперечити інтересам сторін, а тому на підставі ст. 105 СК України шлюб підлягає розірванню. Що стосується вимоги позивача про зміну її прізвище « [PERSON] » на дошлюбне прізвище « [PERSON] », то така підлягає задоволенню, так як, відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Також, у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Outcome: approved