Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції про виділ майна в натурі, що є у спільній частковій власності. Мотивуючи свої вимоги вказує на те, що [PERSON] отримала у спадок від [PERSON], який помер 06.08.1999 року, 4/6 частини житлового будинку з надвірними будовами, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, по вул. Другетів, 126. Вказаний будинок складається з двох житлових кімнат площею 42,6 кв.м., загальнокорисною площею 102,4 кв.м., сарай під літерою Б, вбиральня під літерою Г, 1-3 огорожа, розташована на землях Держфонду. На сьогоднішній день у позивачки зявилася необхідність виділу в натурі 4/6 будинку за адресою: м. Ужгород, по вул. Другетів, 126, що є у спільній частковій власності позивача та відповідача для вільного користування, розпорядження та володіння власністю. У звязку з цим, просить суд задовольнити даний позов та винести рішення, яким поділити будинок в м. Ужгород, по вул. Другетів, 126 між співвласниками, що належить на праві спільної часткової власності, виділивши [PERSON] в натурі належні їй 4/6 вказаного домоволодіння. Представник позивача [PERSON] в останнє судове засідання не зявився. Однак, в попередніх судових засіданнях надав суду заяву, в якій уточнив позовні вимоги, а саме просив суд винести рішення, яким стягнути з позивача на користь відповідача суму у розмірі 12665грн. у відшкодування вартості проведення будівельних робіт по прибудові та влаштуванні каналізації, виділити [PERSON] в натурі належну їй 4/6 частини житлового будинку за адресою: м. Ужгород, вул. Другетів, 126, яка складається з наступного: 1.Перший поверх житлового будинку: ?Веранда 7,3 кв.м.; ?Кухня столова 20,6 кв.м.; ?Житлова кімната 32,2 кв.м.; ?Суміщений санвузол 4,2 кв.м. Разом 55,3 кв.м. 2.Підвал: ?І приміщення 10,9 кв.м. Разом 66,2 кв.м. Представник позивача надав суду заяву, в якій уточненні позовні вимоги підтримав, просив суд розглянути дану справу за його відсутності та відсутності позивачки. Представник відповідача [PERSON] в останнє судове засідання не зявився. Однак, в попередніх судових засіданнях уточненні позовні вимоги визнав в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечив. Окрім того, представник відповідача надав суду заяву, в якій просив провести розгляд даної справи за його відсутності та відсутності відповідача. Представник третьої особи реєстраційної служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції в судове засідання не зявився, будучи належним чином повідомленим про час та місце слухання справи. А тому суд розглядає таку за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, обєктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власником 4/6 частин житлового будинку за адресою: м. Ужгород, вул. Другетів, 126, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією Свідоцтва про право на спадщину за померлим 06.08.1999 року [PERSON]. Власниками іншої 1/3 частини житлового будинку за адресою: м. Ужгород, вул. Другетів, 126 є громадянка [PERSON], що підтверджується Інформацією з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна №28299753 від 17.10.2014 року. Відповідно до положень ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно ч.1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку\~статті 364 ЦК України\~право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий обєкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння обєкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію обєктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них». Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток обєктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток обєктів нерухомого майна поділ обєкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні обєкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм. Суд констатує, що в межах розгляду даної цивільної справи ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 23.11.2017 року було призначено судову будівельно технічну експертизу. Так, згідно з Висновком №297 судової будівельно технічної експертизи від 02.03.2018 року, складеного експертом [PERSON] вбачається, що ринкова вартість житлового будинку №126 по вул. Другетів в м. Ужгород на день проведення експертизи становить 1096857,80грн., відповідно вартість 2/3 (4/6) становить 731238,50грн., вартість 1/3 365619,30грн. Першому співвласнику, частка якого 2/3 (4/6) пропонуються наступні приміщення: 1.Перший поверх житлового будинку: ?Веранда 7,3 кв.м.; ?Кухня столова 20,6 кв.м.; ?Житлова кімната 32,2 кв.м.; ?Суміщений санвузол 4,2 кв.м. Разом 55,3 кв.м. 2.Підвал: ?І приміщення 10,9 кв.м. Разом 66,2 кв.м. Окрім того, у вказаному вище висновку вбачається наступне, що при даному варіанті реального розподілу житлового будинку другий співвласник повинен виплатити на користь першого співвласника грошову компенсацію 23202,3грн. Вартість виконаних будівельних робіт, які необхідно виконати при будівництві добудови та влаштуванні каналізації по вул. Другетів, 124 в м. Ужгород становить 71734грн. Судом встановлено, із поданої заяви позивача про уточнення позовних вимог вбачається, що [PERSON] погоджується понести витрати на проведення будівельних робіт по прибудові та влаштуванні каналізації у рівній частині з відповідачем по 35867грн. Для цього [PERSON] відмовляється від грошової компенсації у сумі 23202,30грн. та зобовязується виплатити різницю в сумі (35867грн. 23202,30грн.), що складає 12665грн. Суд констатує, що представником відповідача [PERSON] в судовому засіданні визнано в повному обсязі уточнені позовні вимоги [PERSON] та викладені в ній обставини. У відповідності до ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ч.3 ст.364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. В судовому засіданні встановлено факт належності позивачу вищезазначеної 4/6 частини нерухомого майна, яке відповідно до висновків щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм може бути виділено в натурі в самостійний об'єкт нерухомості кожному із співвласників. Згідно вимог ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Враховуючи зазначені обставини і доводи сторін, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, наявні всі підстави для виділення позивачу у натурі належну їй 4/6 частини житлового будинку за адресою: м. Ужгород, вул. Другетів, 126.

Outcome: approved