Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-01 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] 1869 грн. матеріальної шкоди та 3000 грн. моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище, в квартирі № 14 того ж будинку. В листопаді місяці 2017 р. її квартиру було затоплено. Згідно з актом обстеження комісії КП Житлово-експлуатаційного об'єднання від 9.02.2018 року, в результаті огляду виявлено сухі жовті плями у кухні на стіні площею 2, 2 кв.м, у ванній кімнаті на стіні площею -1,5 кв.м, та згідно з актом обстеження комісії КП Житлово-експлуатаційного об'єднання від 23.10.2018 р., в результаті огляду виявлено, що у [ADDRESS], у кухні на стіні плями від води розміром - 2,2 кв.м. покриті пліснявою, які залишились після заливу мешканкою кв. № 14. А також у ванній кімнаті плями на стелі площею -1,5 кв.м, в окремих місцях на стелі у ванній кімнаті відпала штукатурка. Згідно з локальним кошторисом на будівельні роботи № 2-1-1 на поточний ремонт [ADDRESS] становить 1868,83 грн. Відповідач добровільно не відшкодовував завдану шкоду. Крім того, вказує на те, що такими неправомірними діями їй завдано моральної шкоди, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. На підтвердження нанесення відповідачем їй моральної шкоди посилається на виписку із медичної картки амбулаторного хворого від 27.12.2017 року та додані медичні документи. Розмір завданої моральної шкоди оцінює в 3000 грн. В судовому засіданні представником відповідача стверджено, а відтак судом встановлено, що співвласниками квартири [ADDRESS] є чотири особи, троє з яких в тому числі і зазначена відповідач, у цій квартири не проживають. Натомість у ній проживає представник відповідача [PERSON], яку з врахуванням думки учасників судового розгляду, протокольною ухвалою було залучено співвідповідачем до участі у даній справі. Як співвідповідач, [PERSON] ствердила суду, що свій особисто відзив подавати не буде, а повністю підтримує усе те, що викладено у відзиві [PERSON] [PERSON] отримавши копію відзиву та ознайомившись із ним вказала, що не бажає подавати відповідь на нього, а вимагає продовжити розгляд справи. На підтримання свого позову у вступному слові позивач зазначила, що її залили в жовтні 2017 року. В той час вона була вдома і до неї ніхто після цього не приходив. Вона чекала 1 рік, щоб відповідачі прийшли і зробили ремонт. Кликала сусідів, щоб вони прийшли особисто пересвідчитися в пошкодженні стін. Меблі в її квартирі відсунуті. Свята у неї (Різдво, Паска) проходили у сльозах. Вказала, що подала позов до суду не задля грошей, а для того щоб відповідачі зрозуміли для себе, що з водою жартувати не можна. Представник відповідача та одночасно співвідповідач [PERSON] просила відмовити в задоволенні позову, пославшись на обставини, викладені в письмовому відзиві [PERSON] на позовну заяву. Суду пояснила, що в квартирі [ADDRESS] вже роками живе вона і її син, [PERSON], який не має частки власності в даній квартирі та не зареєстрований у ній. В акті обстеження квартири позивача не вказано, що залиття спричинено мешканцями квартири №14. Проте, ствердила, що її квартира розміщена по тих самих границях над квартирою позивача. Додала, що із верхньої квартири її не затоплювали, сантехніка у неї справна, а позивачка подала до суду на неї із помсти за конфлікт про користування грядками. Вваджає, що позивачкою не надано належних та допустимих доказів її вини та відповідача. Актами не встановлено дати та причини затоплення, при їх складанні її не викликали. Заслухавши думку учасників судового розгляду, з'ясувавши обставини справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних, або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. В ч.1 ст. 5 ЦПК України, вказано, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартир [ADDRESS]. У квартирі №14 цього ж будинку, яка розташована поверхом вище і розміщена над квартирою позивача фактично мешкає [PERSON]. Троє інших співвласників за її твердженням у цій квартири не проживають. Згідно акту комісії КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради від 09.02.2018 року вбачається, що внаслідок проведення обстеження [ADDRESS] на предмет залиття, виявлено сухі жовті плями у кухні на стіні площею 2,2 кв.м, у ванній кімнаті на стелі площею 1,5 кв.м. Згідно акту комісії КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради від 23.10.2018 року вбачається, що внаслідок проведення обстеження [ADDRESS] на предмет залиття, виявлено у кухні на стіні плями від води розміром 2,2 кв.м покриті пліснявою, які залишилися після заливу мешканцями квартири 14, а також у ванні плями на стелі площею 1,5 кв.м в окремих місцях на стелі. У ванні також відпала штукатурка. Згідно локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 на поточний ремонт квартири [ADDRESS] (після заливу) вбачається, що вартість відновлюваних будівельно-монтажних робіт у вищезазначеній квартирі станом на дату оцінки становить 1868,83 грн. Відповідно до ст.ст. 151, 179 ЖК України п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою КМУ № 572 від 08.10.1992р. власники квартир зобов'язані забезпечувати її схоронність та технічного обладнання, проводити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт. Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ від 8.10.1992р. № 572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов»язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартири та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей в квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Згідно ст. 319 ч.4 ЦК України - власність зобов'язує. У відповідності до ч.1 ст.1166 ЦК України шкода, завдана діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З врахуванням наведених по справі письмових доказів та пояснень учасників судового розгляду, суд вважає, що у залитті квартири позивача є вина [PERSON], як співвласника квартири [ADDRESS], яка там фактично проживала, в тому числі і у вказаний позивачем час затоплення та зобов'язана була слідкувати за санітарно-технічними приладами та їх станом. ЇЇ заперечення щодо: недоведення вини, невстановлення точного часу та причини, - є неспроможними, оскільки не спростовують сам факт такого затоплення та його джерело. При цьому будинки зводяться перпендикулярно до поверхні земної поверхні, а Закон всесвітнього тяжіння розповсюджується в тому числі і на воду. Гравітаційна взаємодія найслабша із фундаментальних взаємодій, однак гравітація є причиною земного тяжіння, внаслідок якого вода, просочується з верхнього поверху на нижній. При цьому, суд не залучає до участі в справі та не покладає обов»язку відшкодувати шкоду іншими співвласниками квартири, оскільки такі не проживають у ній. Відшкодування шкоди суд покладає на співвідповідача [PERSON] в сумі 1868,83 грн. Щодо відшкодування моральної шкоди, завданої позивачеві, то стаття 1167 ЦК України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. У відповідності до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди від 31.03.1995 року № 4, позивачем має бути доведено в чому полягає ця шкода, з яких міркувань він виходив визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується. Позивач визначаючи розмір моральної шкоди в сумі 3000 грн. виходила з того, що внаслідок залиття її квартири їй було завдано чималих страждань та переживань, що призвело до погіршення її психологічного становища, постійної нервової та психологічної напруги. За таких обставин, суд, із врахуванням характеру і тривалості страждань позивача, спричинених пошкодженням її майна приходить до висновку, що позов в частині стягнення з відповідача моральної шкоди слід задоволити частково в розмірі 1000, 00 грн. Суд критично ставиться до наданих позивачем виписки із медичної картки амбулаторного хворого від 27.12.2017 року та висновку лікаря-спеціаліста від 10.12.2018 року, як підтвердження заподіяння моральної шкоди, так як позивачем не доведено, що вказані в них хвороби спричинені саме винними діями співвідповідача. Дані документи лише вказують на стан здоров»я позивача. У відповідності до ст.141 ЦПК України суд вважає за необхідне вирішити питання про розподіл судових витрат та стягнути з співвідповідача 1408,73 грн. на користь держави, так як позивач звільнена від сплати такого, виходячи з наступного розрахунку: за позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди, ставка якого складає при подачі позову до суду 768,40 грн. та пропорційно до задоволеної суми щодо стягнення моральної шкоди, ставка якого складає при подачі позову до суду про стягнення моральної шкоди в розмірі 1921,00 грн (1921,00 грн : 3 + 768,40 = 1408,73 грн).

Outcome: approved