Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-31 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON], в якій просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері - [PERSON], померлої [INFO]. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON]. До смерті мати постійно мешкала з нею за вказаною адресою: [ADDRESS]. За життя у приватній власності матері знаходилась земельна ділянка площею 0,0594 га, розташована на території Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області, садівниче товариство «Бобри» ділянка [NUMBER] кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER]. Право власності на земельну ділянку посвідчує Державний Акт на право власності на земельну ділянку Серія [NUMBER] виданий управлінням держкомзему у Харківському районі Харківської області. Позивач зазначає, що після смерті матері вона не змогла у встановлений законом 6-ти місячний термін звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, в зв'язку з тим, що в її посвідці про народження вказано, що вона «[PERSON] Антоніна Кондратовна», а не «[PERSON]». Тому потрібен був час щоб довести у судовому порядку свої родинні стосунки з покійною мамою. Посилаючись на те, що 29 грудня 2015 року Вовчанський районний суд Харківської області постановив рішення, яке набрало чинності 8 січня 2016 року, яким її визнано рідною донькою [PERSON], а тому причина пропуску строку звернення за прийняттям спадщини є поважною, позивач просить суд задовольнити позов. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, згідно якої, заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив справу розглянути за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав /а.с. 44/. Згідно з ч. 4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, що починається з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз'ясненнями, які містяться в ч. 1, 4, 6, 7 п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. [INFO] померла мати позивача - [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданим 08 липня 2014 року Старосалтівською селищною радою Вовчанського району Харківської області (а.с. 4). До смерті [PERSON] постійно мешкала з позивачем за адресою: [ADDRESS]. За життя у приватній власності спадкодавця знаходилась земельна ділянка площею 0,0594 га, що розташована на території Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області, садівниче товариство «Бобри» ділянка [NUMBER] кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER]. Право власності на земельну ділянку посвідчує Державний Акт на право власності на земельну ділянку Серія [NUMBER] виданий управлінням держкомзему у Харківському районі, Харківської (а.с. 5). Після смерті спадкодавця позивач не змогла у встановлений законом 6-ти місячний термін звернутись до нотаріуса з заявою про вступ у спадок, в зв'язку з тим, що в її посвідці про народження було вказано прізвище «[PERSON]», а правильно «[PERSON]» (а.с. 7). В зв'язку з викладеним позивачеві потрібен був час щоб довести у судовому порядку свої родинні стосунки із спадкодавцем. 29 грудня 2015 року Вовчанський районний суд Харківської області постановив рішення, яке набрало чинності 8 січня 2016 року, яким позивача визнано рідною дочкою спадкодавця [PERSON] (а.с. 10). В зв'язку з прийняттям вказаного рішення позивач отримала право звернутися до нотаріуса про прийняття спадщини. Однак, відповідно до листа першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області від 25 травня 2016 року №1405 [PERSON] рекомендовано звернутися до сду, так як в неї відсутні документи, що стверджують факт прийняття нею спадщини в установлений законом шестимісячний строк з дня смерті спадкодавці /а.с. 50/. Вказані обставини свідчать про наявність поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки причина на яку вказує позивач підтверджується рішенням Вовчанського районного суду Харківської області від 29 грудня 2015 року та іншими матеріалами справи в їх сукупності та взаємозв'язку. Визначаючи додатковий строк, достатній для подання позивачем [PERSON] заяви про прийняття спадщини, який не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, суд враховуючи конкретні обставини по справі, вважає, що три місяці є достатнім строком для подання останньою відповідної заяви. Відповідно до ст. ст. 10, 15, 88, 174, 209, 212, 215 ЦПК України, суд -

Outcome: approved