Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом До [PERSON], в якому просить визнати договір купівлі-продажу ? частини квартири [ADDRESS], укладений 16.12.2005 року між [PERSON] та [PERSON] і договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], укладений 16.12.2005 року між [PERSON] та [PERSON] та посвідчених державним нотаріусом Чугуївської державної нотаріальної контори за реєстровим № 2-2734 та № 2-2736, - недійсними; та визнати за [PERSON] право власності на ? частину квартири [ADDRESS] і за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS]. В обґрунтування своїх позовних вимог [PERSON] посилається на те, що 16.12.2005 року вона та [PERSON] уклали два договори купівлі-продажу, посвідчені нотаріусом Чугуївської державної нотаріальної контори [PERSON], згідно яких позивач продала відповідачу ? частину житлової квартири № 6, що знаходиться в м. Чугуєві по вул. Харківська, буд. 105, а відповідач, в свою чергу, продала [PERSON] квартиру № 18, що знаходиться в м. Чугуєві, вул. Р.Люксембург, буд. 3. Право власності на вищевказані квартири зареєстровано в КП «ЧМБТІ». Позивач стверджує, що при укладання договорів сторони не передавали один одному грошові суми, визначені як вартість нерухомого майна, на продаж квартири її умовив син, дружиною якого є донька [PERSON] [PERSON] хоч і була присутня у нотаріуса при продажі вищевказаних квартир, підписувала документи, але змісту їх не розуміла, тому вона вважає, що спірні договори повинні бути визнані недійсними. Від [PERSON] надійшли до суду заперечення на позовну заяву, в яких відповідач зазначає, що договори укладені у встановленому законом порядку, кожна сторона зареєструвала право власності на придбане майно та користувалась ним. Також відповідач заявила клопотання про застосування строку позовної давності, сплив якого є підставою для відмови у позові. В судовому засіданні позивач підтримала заявлені позовні вимоги та просила задовольнити їх у повному обсязі. Відповідач та представник третьої особи заперечували проти позовних вимог, підтримали заявлене раніше клопотання про застосування строків позовної давності. У судовому засіданні допитана свідок [PERSON], яка пояснила суду, що вона проживала разом з позивачем коли ті переїхали у квартиру та привезли багато меблів у квартиру, але з приводу даного позову нічого не пояснила. Вислухавши позиції сторін, перевіривши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку: Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 16.12.2005 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу квартири за адресою: [ADDRESS], посвідчений нотаріусом Чугуївської державної нотаріальної контори [PERSON] та зареєстрованим за реєстровим № 2-2736. На підставі цього договору право власності на вказану квартиру перейшло до [PERSON] (а.с. 4). 16.12.2005 року між [PERSON] та [PERSON] також був укладений договір купівлі-продажу ? частини квартири за адресою: [ADDRESS], посвідчений нотаріусом Чугуївської державної нотаріальної контори [PERSON] та зареєстрованим за реєстровим № 2-2734. На підставі цього договору право власності на ? частину вказаної квартири перейшло до [PERSON] (а.с. 5). Договір купівлі-продажу ? частини квартири за адресою: [ADDRESS], зареєстрований у Державному реєстрі правочинів (а.с. 50). Договори купівлі-продажу складені у двох примірниках, підписані сторонами у присутності державного нотаріуса, особу сторін та їх дієздатність встановлено. Згідно довідки КП «Чугуївське МБТІ» від 01.11.2016 року № 2382 [PERSON] належить ? частина квартири за адресою: [ADDRESS], на підставі Договору купівлі-продажу, посвідченого нотаріусом Чугуївської державної нотаріальної контори від 16.12.2005 року та зареєстрованого за № 2-2734 (а.с. 5). Відповідно до ч. 1 ст.\~251, ч. 1 ст.\~252 ЦК України,\~строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Статтею 256 ЦК України визначено, що поняття позовної давності, а саме позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у ст.\~ст. 252-255 ЦК України. Відповідно до ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Про застосування строку позовної давності відповідач зазначає у своїх запереченнях, а представник третьої особи надав заяву.\~Оцінюючи можливість застосування загального строку позовної давності в три роки, у відповідності до ст. 257 ЦК України, суд виходить з наступного. Згідно з ч. 1, ч. 5 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов'язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. За зобов'язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред'явити вимогу про виконання зобов'язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Позов подано до суду 11.01.2017 року. 23.06.2017 року позивачем було заявлено письмове клопотання про поновлення строку звернення до суду та вказано, що вона є інвалідом другої групи з 1996 року, крім цього, не знає української мови і тільки в цьому році зрозуміла зміст договорів купівлі-продажу, надавши виписки з амбулаторної карти хворого та історії хвороби про перебування у лікарні з 11.05.2017 року по 26.05.2017 року (а.с. 80-81). Виходячи з загальних засад цивільного законодавства та судочинства, до поважних причин пропуску позовної давності мають бути віднесені обставини, що виникли незалежно від волі особи, яка мала право відповідної вимоги та об'єктивно унеможливили звернення цієї особи за судовим захистом у період дії строку позовної давності. Посилання позивача на те, що вона не розуміла змісту укладених договорів до 2017 року через незнання української мови та інвалідність, як на поважну причину пропуску строків позовної давності, відхиляються судом, оскільки такі підстави не можна вважати поважними для поновлення строку позовної давності, з огляду на те, що особисте волевиявлення і дієздатність позивача перевірялись під час укладання договорів і її підпис засвідчує згоду на вчинення даних правочинів, також право власності на придбане нерухоме майно зареєстровано позивачем у встановленому законом порядку. Таким чином, позивач тривалий час не зверталася до суду і причин поважності пропуску строку суду не довела. На підставі вищевикладеного та зважаючи на те, що позивачем було пропущено строк на звернення до суду за захистом свого порушеного права, а відповідач та третя особа наполягають на застосуванні позовної давності, суд вважає, що є підстави застосування наслідків пропуску строку та застосування позовної давності.

Outcome: dismissed