Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] сільської ради Ужгородського району про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що 29 березня 2017 року померла її мати, [PERSON], [INFO]. Ця обставина підтверджується свідоцтвом про смерть. Відповідно до заповіту, складеного 01.07.2008 року та посвідченого секретарем виконавчого комітету [PERSON] сільської ради [PERSON] за реєстраційним номером 219 , померла все своє майно заповіла позивачу [PERSON] Позивач вказує на те, що її чоловік [PERSON] останні роки тяжко хворів і потребував інтенсивного лікування, зокрема у м. Києві в Інституті серцево-судинної хірургії ім. Амосова. 01.12. 2017 року він помер. З огляду на вказані трагічні, обєктивні, непереборні труднощі позивач не мала змоги у встановлений чинним законодавством шестимісячний строк звернутися для прийняття спадщини На підставі викладеного позивач просить суд визначити їй додатковий для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті померлої матері [PERSON]. Позивач та її представник в судове засідання не зявилися, однак подали до суду заяву про розгляд справи без їх участі, просили позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача [PERSON] сільської\~ради Ужгородського\~району у судове засідання не з`явився, хоч був своєчасно повідомлений про дату та час судового розгляду, про причину неявки суд не повідомив, жодних заяв, письмових пояснень від нього на адресу суду не надходило. Вивчивши зміст позовної заяви, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Матеріалами справи встановлено, що згідно свідоцтва про смерть [PERSON] І-ФМ № 227855, зареєстрованого Виконавчим комітетом [PERSON] сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, [PERSON] померла 29 березня 2017 року в с. Кінчеш, Ужгородського району, Закарпатської області. (а.с.4). Згідно заповіту, зареєстрованого секретарем виконкому [PERSON] сільради [PERSON] в реєстрі за № 219 від 01.07.2008 року [PERSON] все своє майно заповіла доньці [PERSON], яка народилась 18.081963 року в м. Ужгороді та проживає в с. Підгорб, № 60, Ужгородського району. Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач є єдиним спадкоємцем після померлої, однак пропустила передбачений законом строк для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини, що відповідно стало підставою для звернення до суду з питанням про продовження строку прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З огляду на те, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. З доданих до справи письмових доказів, зокрема копії свідоцтва про смерть [PERSON] І-ФМ № 235191 від 02.12. 2017 року вбачається, що 01.12. 2017 року помер [PERSON], чоловік позивачки ( згідно свідоцтва про шлюб Серії І-ФМ № 395385). Позивач вказує на те, що її чоловік [PERSON] останні роки тяжко хворів і потребував інтенсивного лікування, зокрема у м. Києві в Інституті серцево-судинної хірургії ім. Амосова, що відповідно перешкодило позивачу у встановлений чинним законодавством шестимісячний строк звернутися до нотаріуса для прийняття спадщини Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України\~докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати наведені вище причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, визначивши їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. На підставі викладеного та

Outcome: approved