Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-15 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Білозірської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свій позов тим, що [INFO] померла її мати - [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина у виді земельної частки (паю), розміром 3,18 га, яка перебуває у колективній власності КСГП агрофірми «Біле озеро». 20.02.2018 року позивач отримала свідоцтво про право на спадщину за законом, після смерті [PERSON], зокрема: на ? частини вищевказаної земельної частки, інша частка земельного паю була успадкована чоловіком спадкодавиці та батьком позивача - [PERSON], який [INFO] помер. Правовстановлюючий документ на земельну частку вданий на ім'я [PERSON] Оскільки за життя [PERSON] ніяких дій на прийняття спадщини після смерті [PERSON] не вчиняв, позивач вважала, що він не прийняв спадщину, і тому в установлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після його смерті. Вважаючи, що пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, [PERSON] просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON]. В судове засідання позивач не з'явилася, проте від її представника - адвоката [PERSON] через канцелярію суду надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі та участі позивача, та про підтримання позовних вимог. Відповідач - представник Білозірської сільської ради Черкаського району Черкаської області в судове засідання не з'явився, проте від сільського голови на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи без участі представника сільської ради та вирішення справи на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини: [PERSON] [PERSON] є дочкою [PERSON], який помер [INFO], та відповідно спадкоємцем першої черги за законом, що підтверджується даними свідоцтва про народження [PERSON] від 08.02.1989 року, Серії [NUMBER] Згідно сертифікату на право на земельну частку (пай), Серії [NUMBER] від 28.06.1996 року [PERSON] належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСГП агрофірма «Біле озеро», розміром 3,18 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.02.2018 року, спадкоємцями після смерті [PERSON], яка померла [INFO], є її дочка - [PERSON] та чоловік - [PERSON], який спадкує ? частку майна у виді земельної ділянки (паю). З листа Черкаської районної державної нотаріальної контори від 02.02.2018 року № 158/0214 вбачається, що [PERSON] пропустила строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Згідно листа Черкаської районної державної нотаріальної контори від 13.04.2018 року № 767/01-16, спадкова справа після смерті [PERSON], який помер [INFO], в нотаріальній конторі не заводилась. Про фактичне прийняття спадщини спадкоємцями, нотаріальній конторі не відомо. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Згідно ч. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Відповідно до ст.. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Враховуючи, що [PERSON] не була обізнаною щодо фактичного прийняття спадщини спадкодавцем, причини з яких позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, суд вважає поважними і є за можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved