Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-13 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про виділ частки із житлового будинку в натурі та визначення порядку користування спільною земельною ділянкою, вимоги якої мотивувала тим, що на підставі Свідоцтв про право на спадщину за законом від 01.02.2016 та від 31.05.2016 їй належить Ѕ частки в праві власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Інша Ѕ частка житлового будинку належать у рівних частках по ј [PERSON] та [PERSON] , які являються їй рідними сестрами. Посилаючись на положення статті 364 Цивільного кодексу України, статей 88, 120 Земельного кодексу України, позивачка просила суд: виділити в натурі ідеальну частку у розмірі Ѕ в праві спільної часткової власності із спірного житлового будинку з відповідної часткою надвірних будівель та споруд; визнати за нею право власності на виділене майно як окремий об`єкт нерухомості; припинити право спільної часткової власності на виділену частку майна; визначити порядок користування і розпорядження спільною земельної ділянкою площею 557,0 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , відповідно до часток співвласників. Ухвалою суду від 11 грудня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання (а.с. 14-15). 03.03.2020 [PERSON] подано до суду зустрічну позовну заяву до [PERSON] , [PERSON] про виділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, в якій посилаючись на існування між співвласниками спору щодо реального розподілу спірного будинку, просила здійснити виділ в натурі ј частки із житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , з припиненням спільної часткової власності та визначити порядок користування земельною ділянкою між землекористувачами (а.с. 39-40). Ухвалами суду від 11 березня 2020 року: зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про виділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, об`єднано в одне провадження з первісним позовом; призначено судову будівельно-технічну експертизу (а.с. 71-72, 73-74). Ухвалою суду від 30 березня 2020 року відновлено провадження у справі (а.с. 93). 03.04.2020 [PERSON] подано до суду зустрічну позовну заяву до [PERSON] , [PERSON] про виділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, в якій посилаючись на існування між співвласниками спору щодо реального розподілу спірного будинку, просила здійснити виділ в натурі ј частки із житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , з припиненням спільної часткової власності та визначити порядок користування земельною ділянкою між землекористувачами (а.с. 99-100). 13.04.2020 [PERSON] подано до суду уточнену зустрічну позовну заяву, в якій посилаючись на існування між співвласниками спору щодо реального розподілу спірного будинку, просила здійснити виділ в натурі ј частки із житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , з припиненням спільної часткової власності, а саме виділити їй у власність частину житлового будинку літ. «А», приміщення 1-7, літню кухню літ. «Б» з прибудовою літ. «б» та визначити порядок користування земельною ділянкою між землекористувачами (а.с. 110-113). Ухвалами суду від 30 квітня 2020 року: зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про виділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою, об`єднано в одне провадження з первісною позовною заявою та зустрічною позовною заявою [PERSON] ; до участі в справі залучено як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів за первісним та зустрічними позовними заявами Скадовську міську раду Херсонської області (а.с. 127-128, 125). 12.06.2020 [PERSON] подано до суду заяву про зміну предмету позову, в якій вказуючи на проживання її в спірному житловому будинку разом зі своєю донькою та внучкою, наявність у відповідачів власного житла, посилаючись на положення частини 3 статті 358 Цивільного кодексу України, просила встановити порядок користування житловим будинком по фактичному користуванню, а саме: виділити їй у користування житлові кімнати 1-4 площею 8,1 кв.м. та літ. 1-5 площею 6,3 кв.м., кухню літ. 1-3 площею 8,3 кв.м.; виділити відповідача у спільне користування житлові кімнати літ. 1-6 площею 8,7 кв.м. та літ 1-7 площею 10,0 кв.м.; залишити у спільному користуванні співвласників приміщення житлового будинку коридор літ. 1-2 площею 4,5 кв.м., прибудову літ. І площею 8,7 кв.м., господарські будівлі та споруди: літню кухню літ. Б, прибудову літ. б, сараї літ. В, Ж, К, душ літ. С, туалет літ. Т, водопровід № 1, огорожу № 2-4 (а.с. 134). 12.06.2020 [PERSON] подано до суду уточнену зустрічну позовну заяву, в якій посилаючись на висновок експертного будівельно-технічного дослідження про реальний поділ житлового будинку і визначення порядку користування земельною ділянкою № 15/336 від 06.06.2016, просила: здійснити виділ їй в натурі ј частки із житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , а саме частини житлового будинку літ. «А», що складаються з житлова кімната 1-5 площею 6,3 кв.м. та житлова кімната 1-6 площею 8,7 кв.м., що є у спільній частковій власності з можливістю здійснення нею добудови та припиненням спільної часткової власності, виділити їй ј частини водопроводу №1 та частину огорожі №2; визначити порядок користування земельною ділянкою між землекористувачами, виділивши їй в індивідуальне користування земельну ділянку загальною площею S1 116,0 кв.м. з можливістю здійснення нею добудови до частини житлового будинку, яка виділена їй в натурі. Вхід на ділянку організувати з [ADDRESS] , встановивши хвіртку по фасаду біля правої межі (а.с. 135-138). 16.07.2020 [PERSON] подано до суду уточнену зустрічну позовну заяву, в якій посилаючись на висновок експертного будівельно-технічного дослідження про реальний поділ житлового будинку і визначення порядку користування земельною ділянкою № 15/336 від 06.06.2016, просила: здійснити виділ їй в натурі ј частки із житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , а саме частини житлового будинку літ. «А», що складаються з приміщення 1-7, ј частини водопроводу № 1, частину огорожі №2; Ѕ частину огорожі №3, Ѕ частину огорожі № 4, що є у спільній частковій власності, з припиненням спільної часткової власності та визначити порядок користування земельною ділянкою, виділивши їй у користування земельну ділянку загальною площею 102,0 кв.м. та 20 кв.м. земельної ділянки загального користування з [PERSON] (а.с. 144-146). Ухвалою суду від 19 серпня 2020 року по справі постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 150-151). [PERSON] та її представник адвокат Охлопков О. І. в судовому засіданні підтримали позовні вимоги викладені в заяві про зміну предмету позову. Просили відмовити у задоволенні заявлених [PERSON] та [PERSON] позовних вимог з підстав їх необґрунтованості. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні заявлені ними вимоги за зустрічними позовами з урахуванням їх останніх уточнень підтримали. На відповідні роз`яснення суду щодо необхідності призначення експертизи для вирішення питання можливості виділу в натурі частки зі спірного житлового будинку зауважили про відсутність доцільності в призначенні експертизи по вказаним питання, у зв`язку із чим не мали наміру заявляти з цього приводу клопотання. При цьому визнали, що на сьогоднішній день між ними як співвласниками спірного житлового будинку склався порядок користування у такому вигляді як про те просить [PERSON] у заявленій нею заяві про зміну предмету позову. Представник Скадовської міської ради Скадовського району Херсонської області подала клопотання з проханням розглядати справу без її участі, позицію щодо заявлених позовів не висловила (а.с. 154). Заслухавши доводи учасників процесу, дослідивши надані сторонами докази, суд приходить до наступних висновків. Згідно з частиною 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина 1 статті 4\~ЦПК України). За приписами статей 12, 13, 81\~ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом статті 364 Цивільного кодексу України (далі ЦК України): --- співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності (частина 1); --- якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання (частина 2); --- у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації (частина 3). Згідно частини 2 статті 120 Земельного кодексу України (далі ЗК України) якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. В частині 4 статті 120 ЗК України зазначено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. З матеріалів справи та встановлених судом обставин убачається наступне. На підставі Свідоцтв про право на спадщину за законом від 01.02.2016, 10.05.2016, 31.05.2016 [PERSON] належить Ѕ частки, [PERSON] ј частки, [PERSON] ј частки, в праві власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 2-6). Ухвалою суду від 11.03.2020 по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання щодо надання додаткового варіанту поділу житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , між співвласниками відповідно до їх часток, у доповнення до висновку експертного будівельно-технічного дослідження про реальний поділ житлового будинку і визначення порядку користування земельною ділянкою від 06.06.2016 № 15/336 (а.с. 73-74). 27.03.2020 експертом повернуто без виконання ухвалу суду про призначення судової будівельно-технічної експертизи у зв`язку із надходженням заяв сторін у справі, згідно яких співвласники житлового будинку досягли між собою мирової угоди щодо розподілу житлового будинку по варіанту висновку №15/336 від 06.06.2016 та порядку користування земельною ділянкою по варіанту висновку № 16/343 від 21.11.2016 (а.с. 76-77). У подальшому судом неодноразово надавався час для узгодження умов мирової угоди з метою врегулювання сторонами спору на підставі взаємних поступок, обговорювалися її варіанти також у судових засіданнях. Однак сторонами не було досягнуто згоди на укладення мирової угоди. Так, із висновку експертного будівельно-технічного дослідження про реальний поділ житлового будинку і визначення порядку користування земельною ділянкою від 06.06.2016 №15/336, на який посилалися на обґрунтування заявлених вимог [PERSON] та [PERSON] , вбачається, що з технічної точки зору виконати поділ між співвласниками житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , у відповідності до ідеальних часток співвласників не представляється можливим, так як співвласникам з частками Ѕ і ј в житловому будинку ідеально належить 27,3 кв.м., в тому числі житлової 16,55 кв.м. і 13,65 кв.м., в тому числі житлової 8,275 кв.м. Така площа менше нормованої нижньої межі площі для однокімнатної квартири (30 кв.м.), що не відповідає чинним будівельним нормам. Але, приймаючи до уваги розміщення будівель і господарських споруд на ділянці, враховуючи попередню домовленість сторін і можливість перспективної добудови для організації ізольованих квартир запропоновано єдиний варіант розподілу з відхиленням від ідеальних часток. Згідно вказаного варіанту [PERSON] пропонується виділити приміщення, будівлі і споруди з реальною часткою 63/100, що на 13/100 більше ніж ідеальна частка; [PERSON] пропонується виділити приміщення, будівлі і споруди з реальною часткою 21/100, що на 4/100 менше ніж ідеальна частка; [PERSON] пропонується виділити приміщення, будівлі і споруди з реальною часткою 16/100, що на 9/100 менше ніж ідеальна частка. Питання грошової компенсації між співвласниками експертом не вирішувалося (а.с. 53-69). У відповідності до абзацу 1 пункту 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04.10.1991, при вирішені справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом. Із указаного вище висновку експертного дослідження вбачається, що експертом, при наданні пропозиції щодо розподілу житлового будинку, було враховано попередню домовленість сторін, але як установлено під час судового розгляду, співвласники спірного житлового будинку не дійшли згоди щодо реального його поділу на запропонованих у висновку №15/336 умовах, [PERSON] та [PERSON] зазначили про відсутність наміру заявляти з цього приводу клопотання про призначення експертизи незважаючи на неодноразові роз`яснення суду щодо наслідків такої позиції. За таких обставин суд не вбачає передбачених законом підстав для задоволення зустрічних позовів у частині вимог про виділ в натурі частки із майна, що є в спільній власності, на підставі висновку експертного будівельно-технічного дослідження від 06.06.2016 №15/336, яким встановлено неможливість з технічної точки зору виконати поділ між співвласниками належного їм житлового будинку, у відповідності до ідеальних часток, а запропонований виділ був наданий експертом з урахуванням попередньої домовленості сторін, якої, незважаючи на неодноразові спроби під час судового розгляду, не досягнуто. Вимоги за зустрічними позовними заявами про визначення порядку користування земельною ділянкою також не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від первісної вимоги. При вирішенні питання обґрунтованості позову [PERSON] про встановлення порядку користування житловим будинком, суд виходить з наступного. За змістом\~частин 1-3\~статті 358\~ЦК України\~право спільної\~часткової власності\~здійснюється співвласниками\~за їхньою\~згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Оцінивши зібрані та досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, врахувавши встановлені судом обставини, зокрема підтвердження відповідачами за цим позовом встановлення на сьогоднішній день між ними порядку користування спірним житловим будинком у такому вигляді, як заявлено [PERSON] у заяві про зміну предмету позову, суд приходить до висновку про обґрунтованість вказаних вимог. За таких обставин, суд вважає необхідним встановити порядок\~користування житловим\~будинком з\~надвірними будівлями\~та спорудами,\~що розташований\~по [ADDRESS] ,\~виділивши у\~користування:\~ [PERSON] житлові кімнати літ. 1-4 площею 8,1 кв.м. та літ 1-5 площею 6,3 кв.м., кухню літ. 1-3 площею 8,3 кв.м.; [PERSON] та [PERSON] у спільне користування житлові кімнати літ. 1-6 площею 8,7 кв.м. та літ 1-7 площею 10,0 кв.м. Залишенню в спільному користуванні співвласників підлягають: приміщення житлового будинку коридор літ. 1-2 площею 4,5 кв.м., прибудова літ. І площею 8,7 кв.м., господарські будівлі та споруди: літня кухня літ. Б, прибудова літ. б, сараї літ. В, Ж, К, душ літ. С, туалет літ. Т, водопровід № 1, огорожа № 2-4.

Outcome: approved