Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-12 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON], Комунального підприємства «Сєвєродонецькі теплові мережі» про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, посилаючись на наступне. Вона, [PERSON], є власником та проживає у квартирі [ADDRESS]. Поверхом вище, у квартирі [ADDRESS], проживає відповідач [PERSON] 14.05.2015 р., її квартиру було затоплено водою. Затоплення сталося з вини відповідача- [PERSON], що підтверджується доданим до заяви актом комісії та з вини відповідача КП «Сєвєродонецькітеплові мережі», оскільки всі внутрішньо будинкові мережі центрального опалення знаходяться на його балансі, що передбачає своєчасне обстеження та ремонт внутрішньо будинкових теплових мереж. Внаслідок затоплення були пошкодженні стеля, стіни та відкоси у кухні, стеля у ванній кімнаті, у зв'язку із чим її квартира потребує ремонту, вартість якого за висновком спеціалістів складає 13661, 56грн. Крім майнової шкоди, з вини відповідача, їй було заподіяно також і моральну шкоду, яка виразилася: у душевних стражданнях , яких вона зазнала у зв'язку із знищенням і пошкодженням її майна; у незручностях, що їй довелося випробувати при звертанні до всіх інстанцій, а саме у житлове підприємство для складання акту, у будівельне підприємство для складання сміти відновлюваного ремонту, за юридичною допомогою для захисту своїх прав і інтересів. Все це спричинило їй дуже багато незручностей та потягло непередбачені фінансові зобов'язання. У зв'язку з цим у неї вдома створилася нервова обстановка, у неї погіршився нормальний сон, це істотно вплинуло на її виробничі і життєві відносини. Моральну шкоду вона оцінює у 10 000 грн. Добровільно відшкодувати завдану їй шкоду відповідачі відмовилися. На підставі викладеного, просить, стягнути солідарно з [PERSON] та КП «Сєвєродонецькі теплові мережі» на її користь майнову шкоду у сумі 13661, 56 грн., моральну шкоду в сумі 10000 грн., суму, сплачену за складання звіту спеціаліста про визначення вартості ремонтно-відновлюваних робіт у розмірі 900,00 грн., а також судові витрати по справі у розмірі 243, 60 грн. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги з підстав, які викладені в позовній заяві. В судовому засіданні представник відповідача КП «Сєвєродонецькі теплові мережі» Хандій В.В. заперечував проти задоволення позову та вказав, що КП «Сєвєродонецькі теплові мережі» здійснює обслуговування внутрішньобудинкових мереж опалення та гарячого водопостачання, що є складовою частиною тарифу на обслуговування будинків, споруд та прибудинкової території, затвердженого рішенням виконавчого комітету № 1831 від 23.09.2008 р. На підставі чинної на момент затвердження тарифу Постанови КМУ № 560 від 12.07.2005 р. п. 13. «Витрати на технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення (від зовнішньої стіни будинку до внутрішньої стіни квартири) і зливової каналізації визначаються відповідно до укладених договорів між власником (балансоутримувачем) будинку або його уповноваженою особою та організацією, яка здійснює експлуатацію внутрішньобудинкових систем. До цих витрат також включаються витрати на ліквідацію аварій на внутрішньоквартирних мережах (від зовнішньої стіни квартири до санітарно-технічного обладнання).» і згідно чинної на даний момент Постанови КМУ № 869 від 01.06.2011 р п. 13 «Внутрішньобудинковою системою гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або (у разі її відсутності) трійника (врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку)». В тариф на утримання внутрішньобудинкових мереж опалення та гарячого водопостачання не закладаются витрати на утримання внутрішньоквартирних мереж опалення, що належать власникам квартир. Не заперечує, що 14.05.2015 року було залито квартиру Позивача, однак дане залиття сталося не з вини КП «СТМ», а з вини власника квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] - [PERSON], Відповідача 1 по справі, оскільки порив стався через тріщину в прохідній пробці радіатора опалення, що є її власністю. Дане санітарно-технічне обладнання (радіатор опалення) та ділянка трубопроводу опалення, що входить до нього не відноситься до власності балансоутримувача КП «СТМ», так як є елементами внутрішньоквартирної системи опалення. Тобто, Відповідач 1 повинен був самостійно обслуговувати внутрішньоквартирну систему опалення та доглядати за її станом. Залиття квартири [ADDRESS], відбулося 14.05.2015р., з причин відсутності контролю з боку мешканців кв. [ADDRESS], за технічним станом внутрішньоквартирної розводки системи централізованого опалення, що проходить в їх квартирі. Згідно п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.05 № 76 У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). При обстеженні системи опалення, що проходить у кв. [ADDRESS], було виявлено, що внурішньоквартирна мережа опалення знаходиться в аварійному стані. Відповідно до п. 7. Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затвердженими Постановою КМУ № 572 від 08.10.1992 року, «Власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов'язаний: проводити за власні кошти ремонт квартири, житлового приміщення у гуртожитку (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян.» При появі несправностей у квартирі власник повинен вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Тобто щоб уникнути природного процесу корозії труби, за нею необхідно стежити, покривати періодично антикорозійним шаром (фарбування труби), а за необхідності проводити заміну дефектних обладнання, запчастин або ділянки трубопроводу. Також Згідно п.п. 2, 4, 9 п. З Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 р. № 1875- IV Споживач зобов'язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини; своєчасно проводити підготовку жилого будинку, помешкання (в якому він проживає або яке належить йому на праві власності) та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; КП «СТМ» надає платні послуги населенню з ремонту внутрішньоквартирних мереж і робить це з матеріалів замовника за окрему плату по заявах мешканців на підставі калькуляції. Однак заяв щодо виконання ремонтних робіт від Відповідача 1 не надходило. Роботи з ліквідації аварійної ситуації були виконані КІ1 «СТМ» 02.06.2015 р., сума яку сплатила Відповідач 1 складає 280,00 грн. Якщо б Відповідач зробив це завчасно затоплення б квартири Позивача не трапилось. Якість виконаних робіт підтверджує надійне та безаварійне надання послуг з теплопостачання вищезазначеним квартирам та будинку в цілому в опалювального сезону 2015-2016 p.p. Вважає, що вказані докази свідчать про невинність Відповідача 2 - КП «СТМ» у залитті квартири Позивача, та халатне ставлення до свого санітарно-технічного обладнання Відповідача 1 привело до вказаних наслідків, а тому не має підстав для стягнення матеріальної і моральної шкоди з Відповідача 2. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилась , про місце, день та час розгляду справи була повідомлена належним чином. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності належить [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, витягом про державну реєстрацію прав,договором дарування 3/4 часток квартири,витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 18-23). Факт залиття квартири позивачки підтверджується актом комісії КП «Сєвєродонецькі теплові мережі» від 15.05.2015 р. (а.с.28), в якому вказано, що 14.05.2015 р. виникло часткове затоплення квартири [ADDRESS]. Залиття даної квартири виникло з причини утворення тріщини на прохідній пробці радіатора у кв. [ADDRESS]. Висновком про визначення вартості ремонтно - відновлювальних робіт по усуненню заподіяної шкоди, завданої внаслідок затоплення, підтверджується, що матеріальна шкода, яка спричинена власнику квартири складає 13661,56 грн. (а.с.4-17). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як встановлено в судовому засіданні , затоплення квартири сталося з причини тріщини на прохідній пробці радіатора в квартирі відповідача [PERSON],тобто внаслідок неналежного виконання власником квартири по забезпеченню збереження технічного обладнання, яке знаходиться безпосередньо у межах квартири, та є порушенням п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 року № 572 із змінами та доповненнями. На думку суду є обґрунтованими посилання представника відповідача КП «СТМ», що обов'язок власника квартири по забезпеченню збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання розповсюджується на те обладнання, яке знаходиться безпосередньо у межах квартири, а тому затоплення відбулося з вини власника квартири, який і повинен відповідати за спричинену шкоду. Отже, позовні вимоги про стягнення на користь позивача суми матеріальної шкоди, яка була завдана внаслідок залиття квартири, підлягають задоволенню у повному обсязі. Стосовно позовних вимог про відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Згідно із ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у 1) фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Судом було встановлено наявність вини [PERSON] у залитті квартири позивача. Також, суд вважає обґрунтованим посилання позивача на те, що внаслідок залиття її квартири та пошкодження її майна, їй було завдано моральну шкоду. Разом з тим суд враховує, що позивачем не обґрунтовано з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір моральної шкоди саме у сумі 10 000 грн. Таким чином, виходячи із вимог справедливості та розумності, суд вважає необхідним частково задовольнити позовну вимогу про стягнення моральної шкоди та стягнути з відповідача на користь позивача суму в розмірі 1000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири позивача з вини відповідача. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує положення ст. 88 ЦПК України, та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму судових витрат в загальному розмірі 243 грн. 60 коп. за позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди.

Outcome: partial