Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-06 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Сєвєродонецького міського суду від 18 вересня 2012 року по справі № 2-2319/11, посилаючись на те, що рішенням Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 18 вересня 2012 року (номер справи у рішенні суду не зазначений) за позовом [PERSON] до Сєвєродонецької державної нотаріальної контори № 1 та [PERSON], про поділ спадкового майна відмовлено у позові з приводу відсутності доказів, що померлий [INFO] року [PERSON] є сином позивачки - [PERSON] та відповідно, що позивачка є рідною матір'ю спадкодавця [PERSON]. На момент винесення рішення по справі у суду не було доказів споріднення вищезазначених осіб. 05 жовтня 2012 року [PERSON] отримала рішення Лисичанського міського суду Луганської області від 24 вересня 2012 року по справі № 2-о/1214/218/2012 за заявою [PERSON], заінтересована особа перша Сєвєродонецька державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, в якому було встановлено, що [PERSON], померлий [INFO] року, є рідним сином [PERSON], [INFO]. Тому вважає, що вищезазначене рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області підлягає перегляду за нововиявленими обставинам оскільки обставини встановлені рішенням Лисичанського міського суду Луганської області від 24 вересня 2012 року по справі № 2-о/1214/218/2012 має істотне значення для даної справи. Просила заяву задовольнити та скасувати рішення Сєвєродонецького міського суду від 18 вересня 2012 року та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити. Відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦПК України, заява про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Заявник та інші особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про причину неявки суд не повідомила, про день час і місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, підтвердив доводи викладені в заяві, суду пояснив, що Лисичанським міським судом було ухвалено рішення, яким встановлено факт, що [PERSON] є рідним сином [PERSON]. Ухвалою апеляційного суду Луганської області було встановлено, що вищевказані обставини є нововиявленими. Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті померлого [PERSON] Жодних розписок про отримання грошових коштів в рахунок відшкодування вартості спадкового майна у вигляді частки квартири [PERSON] не писала та ніяких грошей не отримувала. Просив суд задовольнити вимог та скасувати за нововиявленими обставинами рішення Сєвєродонецького міського суду від 18.09.2012 року та ухвалити нове рішення у справі, яким позовні вимоги задовольнити, поділити в рівних долях з відповідачем спадкове майно - квартиру [ADDRESS] Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні не визнав вимоги [PERSON] просив відмовити в їх задоволенні та пояснив, що спірна квартира належала на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] Після смерті [PERSON], його батьки [PERSON] та [PERSON] успадкували належну йому частку квартири у рівних долях. Після смерті [PERSON], [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а тому їй належить 3/4 частки спірної квартири. При цьому, після смерті [PERSON], [PERSON] та [PERSON] добровільно врегулювали питання спадкового майна. Згідно досягнутою між ними домовленості, [PERSON] добровільно передала [PERSON] депозитні договори [PERSON] в КС «Сєвєродонецькрадіотехніка» та ощадну книжку «Ощадбанку України», що належала [PERSON], про що [PERSON] було написано розписку. На вищевказаних рахунках знаходяться грошові вклади на загальну суму 12 000 грн., що перекриває вартість спадкового майна у вигляді 1/4 частки квартири. Таким чином, оскільки позивачу було сплачено грошові кошти за її частку спадкового майна, просив відмовити у задоволенні вимог у повному обсязі. Представник відповідача Першої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори - Перепелиця Ю.М. позовні вимоги визнала та пояснила, що доводи представника відповідача [PERSON] є необґрунтованими. Відповідно до норм чинного законодавства грошові вклади та нерухоме майно діляться між спадкоємцями у рівних долях, від своєї частки спадкового майна [PERSON] не відмовлялася. Не заперечувала проти задоволення вимог [PERSON] та вважала їх обґрунтованими. Представник третьої особи КП «Сєвєродонецьке БТІ» в судове засідання не з'явився, до суду надав заяву з проханням розглядати справу за його відсутності. Розглянувши заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, дослідивши матеріали справи, заслухавши відповідача та її представника, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.1981 року «Про практику перегляду судами у зв'язку з нововиявленими обставинами рішень, ухвал і постанов у цивільних справах, що набрали законної сили», вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів). Нововиявлена обставина має бути достовірно встановленою і не потребувати свого доведення. Тобто йдеться про обставини, які існували на момент вирішення справи, але з різних причин не були відомі заявникові. Це мають бути: обставини, факти, а не докази; вони повинні бути істотними, тобто такими, що якби були відомі раніше, то суд ухвалив би інше рішення; вони є нововиявленими, а не новими обставинами; нововиявлені, а не такі, що змінилися обставини. Це мають бути такі юридичні факти, які об'єктивно існували на момент вирішення справи. Позивач [PERSON] посилається як на істотну обставину на те, що рішенням Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 18 вересня 2012 року за позовом [PERSON] до Сєвєродонецької державної нотаріальної контори № 1 та [PERSON], про поділ спадкового майна відмовлено у позові з приводу відсутності доказів, що померлий [INFO] року [PERSON] є сином позивачки - [PERSON] та відповідно, що позивачка є рідною матір'ю спадкодавця [PERSON]. На момент винесення рішення по справі у суду не було доказів споріднення вищезазначених осіб. 05 жовтня 2012 року [PERSON] отримала рішення Лисичанського міського суду Луганської області від 24 вересня 2012 року по справі № 2-о/1214/218/2012 за заявою [PERSON], заінтересована особа перша Сєвєродонецька державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, в якому було встановлено, що [PERSON], померлий [INFO] року, є рідним сином [PERSON], [INFO]. З матеріалів справи вбачається, що рішення Сєвєродонецького міського суду у цивільній справі № 2-2319/11 за позовом [PERSON] в інтересах [PERSON] до Сєвєродонецької державної нотаріальної контори № 1, [PERSON] про поділ в рівних долях спадкового майна було ухвалено 18 вересня 2012 року і в апеляційному порядку не оскаржувалось. Рішенням Лисичанського міського суду Луганської області від 24 вересня 2012 року по справі № 2-о/1214/218/2012 за заявою [PERSON], заінтересована особа - Перша Сєвєродонецька державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, було встановлено, що [PERSON], що помер [INFO] року, є рідними сином [PERSON], [INFO] р.н. Таким чином, обставина, що [PERSON] є матір'ю спадкодавця [PERSON] існувала на час ухвалення судового рішення та є нововиявленою обставиною. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належала на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], що підтверджується копією витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно КП «Сєвєродонецького бюро технічної інвентаризації» № 29086289 від 22.02.2011 року (т. 1 а.с. 110). [PERSON], який був співвласником вищевказаної квартири, помер [INFO] року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії [NUMBER], виданого 06.02.2002 року (т. 1; а.с.109). [PERSON] та [PERSON], які є батьками [PERSON], як спадкоємці першої черги успадкували майно останнього. [PERSON] помер [INFO] року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] ( т. 1; а.с.6). Вказані обставини сторони в судовому засіданні визнавали, а тому відповідно до положень ч. 1 ст. 61 ЦПК України вони не підлягають доказуванню. Відповідно до ст. 319 ЦК України вказано, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Так, відповідно до ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Відповідно до ст. 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. В судовому засіданні достовірно встановлено, що за життя [PERSON] між власниками не існувало договору чи іншої домовленості щодо визначення розміру частки кожного із співвласників у спільному сумісному майні, тому частки співвласників є рівними, а тому [PERSON] на день його смерті та іншому співвласнику спірної квартири - відповідачу [PERSON] належало по 1/2 частці кожному. Відповідно до положень спадкового законодавства право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її ( ст.1268 ЦК України). Зокрема, згідно із ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається в наслідок смерті особи або оголошення її померлою. Зважаючи на вимоги ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 ЦК України. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як встановлено судом, до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини звернулись позивач [PERSON] - мати спадкодавця та відповідач [PERSON] - дружина спадкодавця ( т. 1; а.с. 99-100). Інших спадкоємців після смерті [PERSON] не має. Заповіту щодо спірної квартири [ADDRESS] він не залишав. Вказані обставини сторони в судовому засіданні також не заперечували. Відповідно до ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Таким чином спадкове майно у вигляді 1/2 частки квартири [ADDRESS] повинно бути поділено у рівних частках між спадкоємцями: [PERSON] та [PERSON] по 1/4 частки квартири кожній. Разом з тим, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача [PERSON] на те, що [PERSON] було відшкодовано [PERSON] вартість спадкового майна у вигляді 1/4 частки квартири, про що [PERSON] було написано розписку, оскільки представником відповідача, у відповідності до вимог ст. 60 ЦПК України, не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних обставин. Факт наявності спору між спадкоємцями відносно спадкового майна, свідчать про порушення права позивача на спірне спадкове майно і таке право останнього підлягає захисту в порядку, передбаченому ст.16 ЦК України. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що заява про перегляд рішення обґрунтована та підлягає задоволенню. Згідно ч. 2 ст. 365 ЦПК України, розглянувши заяву, суд може скасувати судове рішення, що переглядається, і прийняти нове судове рішення або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. Враховуючи наведені обставини, суд вважає за необхідне скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами від 18.09.2012 року у справі за позовом [PERSON] в інтересах [PERSON] до Першої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори, [PERSON] про поділ в рівних долях спадкового майна, та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги [PERSON]. задовольнити та поділити в рівних долях між [PERSON] та [PERSON] спадкове майно після смерті [PERSON], померлого [INFO] року, виділивши [PERSON] 1/4 долю спадку квартири [ADDRESS]. Разом з тим, суд відзначає, що факт порушення прав позивача Першою Сєвєродонецькою державною нотаріальною конторою не підтверджено жодними доказами, позовні вимоги до вказаної юридичної особи не заявлені. Крім того, в матеріалах справи відсутня постанова по відмову нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину на майно, що належали спадкодавцю. Також, Перша Сєвєродонецька державна нотаріальна контора не є особою, яка повинна відповідати за матеріально правовою вимогою позивача у цій справі. Вчинення нотаріальних дій в Україні (ст. 1 Закону України «Про нотаріат») покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси); нотаріальна контора є юридичною особою, та з боку Першої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори порушення прав [PERSON] не відбувалося, а тому Перша Сєвєродонецька державна нотаріальна контора є неналежним відповідачем у справі.

Outcome: approved