Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-22 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до Першого відділу державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про зняття арешту з майна. Свій позов обґрунтовує тим, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] і під час оформлення спадщини вона дізналася, що на нерухоме майно, яке належало її чоловікові, накладено арешт згідно постанови ДВС у м. Луцьку №АА675341 від 27.09.2006 року. При цьому, підстави накладення арешту їй невідомі. Вказує, що 18.12.2020 року звернулась до Першого відділу ДВС із заявою про зняття арешту, однак їй було відмовлено, оскільки підстави накладення арешту на майно невідомі. При цьому, на даний час виконавче провадження знищене за закінченням терміну зберігання і в автоматизованій системі виконавчих проваджень відсутня інформація щодо відкритих виконавчих проваджень, де боржником є [PERSON] . У зв`язку з чим, просить зняти арешт з нерухомого майна, належного [PERSON] , на яке накладено арешт постановою державного виконавця ДВС у м. Луцьку АА675341 від 27.09.2006 року. Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01.04.2021 року до участі в справі в якості третьої сторони на стороні відповідача залучено Другий відділ державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів). Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у заяві та просила їх задовольнити. Представник відповідача - Першого відділу державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце слухання справи була повідомлена судом належним чином. При цьому, в судовому засіданні від 01.04.2021 року не змогла пояснити, на якій підставі був накладений арешт на майно [PERSON] . Представник третьої особи Першого відділу державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) подала суду заяву про слухання справи у її відсутності. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та оцінивши представлені у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом з`ясовано, що [PERSON] на праві часткової власності належало майно, а саме: Ѕ частина житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також ј частки квартири [ADDRESS] (а.с. 10). Із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 11.05.2020 року вбачається, що [PERSON] помер [INFO] (а.с. 8). З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна слідує, що на підставі постанови АА675341 ДВС у м. Луцьку від 27.09.2006 року накладено арешт на нерухоме майно за вказаними вище адресами (а.с. 10). Згідно із ч. 1 ст.\~41\~Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст.\~317\~ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Ч. 1 ст.\~319\~ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст.\~321\~ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Згідно ч. 4 ст.\~59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду (ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»). Таким чином, оцінивши зібрані і дослідженні в судовому засіданні докази в їх сукупності, зважаючи, що суду не\~представлено доказів, що померлий власник майна є боржником у будь-якому виконавчому провадженні та враховуючи відсутність іншого способу зняття арешту з майна не інакше як за рішенням суду, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

Outcome: approved