Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-28 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду із позовною заявою до [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, третя особа - Сєвєродонецька міська рада. В обґрунтування заявлених вимог позивач [PERSON] зазначає, що вона є наймачем квартири [ADDRESS] , в якій крім неї зареєстрований також її син - відповідач [PERSON] . Відповідач у вказаній квартирі не проживає більше чотирьох років. Позивач просить постановити рішення, яким позбавити відповідача права користування житловим приміщенням з тих підстав, що відповідач не проживає тривалий час у вказаній квартирі і добровільно з реєстраційного обліку не знімається. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити у повному обсязі. Додала, що відповідач був у квартирі за місцем реєстрації останній раз в липні 2014 року, забрав свої речі і виїхав. Представник позивача адвокат Старовойтов О.В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався. На підставі п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, враховуючи, що відповідач був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, про причину неявки в судове засідання суд не повідомив, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача [PERSON] . Представник третьої особи Сєвєродонецької міської ради в судове засідання не з`явився, до суду надіслав заяву з проханням розглянути справу без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона подруга позивачки. [PERSON] - син позивачки, на даний момент у квартирі [ADDRESS] . Відповідач з 2014 року не мешкає за вказаною адресою, так як виїхав за кордон. Відповідач був однокласником її сина. Періодично вона буває дома у позивача, але відповідача та його речей у квартирі не бачила. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона спілкується з позивачем. Знає, що в 2014 році [PERSON] - син позивача у період з 15 по 20 липня разом із сім`єю виїхав до Російської Федерації. Відповідач [PERSON] зареєстрований у позивача за адресою [ADDRESS] . Зі слів позивача відповідач не збирається повертатись в Україну. Вислухавши позивача, представника позивача, свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини. З матеріалів справи судом встановлено, що згідно з копією ордеру на житлове приміщення № 13-п, виданого 28.02.1997 року виконавчим комітетом виконкому Ради народних депутатів м. Сєвєродонецька, [PERSON] з сім`єю з 2 осіб дозволено зайняти житлову площу розташовану по [ADDRESS] . Згідно з довідкою КП «Житлосервіс «Світанок» № 174 від 12.03.2019, квартира [ADDRESS] - державна, не приватизована, знаходиться на балансі КП «Житлосервіс «Світанок». Згідно з довідкою № 5761 від 06.03.2019 року про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданою Центром надання адміністративних послуг у м. Сєвєродонецьку Сєвєродонецької міської ради, станом на 06.03.2019 року за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Отже, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права користування житловим приміщенням. Вказані правовідносини регулюються нормами Житлового кодексу України. Відповідно до ч. 1 ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Відповідно до ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Відповідно до ч. 2 ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою, а також інших документів, які свідчать про припинення підстав на право користування житловим приміщенням. За таких обставин, враховуючи, що відповідач [PERSON] за місцем реєстрації не проживає більше ніж п`ять років без поважних причин, тобто більше шести місяців, суд вважає, що досліджені судом докази свідчать про наявність обґрунтованих підстав для задоволення позову [PERSON] про визнання [PERSON] таким, що втратив право користування квартирою [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанціями про сплату судового збору № 74 та № 73 від 12.03.2019 у сумі 768, 40 грн., який відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved