Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-07 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дергачівського районного суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позову позивач зазначила, що вона перебуває у шлюбі з відповідачем [PERSON] з 16 листопада 2004 року, зареєстрованого у відділі реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції Харківської області, за актовим: записом № 115, згідно свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] , виданого 02.02.2007. Від спільного подружнього життя мають неповнолітню дитину: доньку [PERSON] , [INFO] , яка проживає з нею. Відповідач у добровільному порядку надає допомогу на утримання неповнолітньої доньки. Причиною розпаду сім`ї стало те, що відповідач зловживав спиртними напоями, пізно повертався додому, що призводило до постійних сварок. В 2013 році після чергової сварки вона з дитиною пішла з сім`ї і проживає окремо. Шлюбно-сімейні відносини між ними припинені більше 7-ми років, почуття, що зближують подружжя, втрачені. Вважає, що примирення між ними не можливе. Шлюб носить формальний характер. Спору про майно не мають. Проживають окремо, спільного бюджету не мають, спільне господарство не ведуть. За таких обставин, вона змушена звернутися до суду про розірвання шлюбу. 10 вересня 2020 року, після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 10 годин 30 хвилин 08 жовтня 2020 року. Направлено відповідачеві копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в строк до 25 вересня 2020 року. У підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, надала суду заяву, в якій позов підтримує повністю, просить його задовольнити та справу розглядати за її відсутності. У підготовче судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, надав до суду заяву, в якій вказав, що з вимогами позовної заяви згоден, заперечень проти задоволення позову не має, справу просить розглядати за його відсутності. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 ЦПК України. Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів. Судом було достовірно встановлено, що характер взаємовідносин між сторонами свідчить про остаточний розпад сім`ї, примирення між ними неможливе, шлюбно-сімейні стосунки сторони не підтримують, проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Судом не встановлено якихось причин, які б давали надію на відновлення їх шлюбу. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Пленум Верховного Суду України в п.4 своєї Постанови №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12.06.2009 року роз`яснив судам, що ухвалюючи в попередньому судовому засіданні рішення у зв`язку з визнанням відповідачем позову, суди повинні враховувати положення статей 174, 175 ЦПК України та до ухвалення відповідного судового рішення роз`яснювати сторонам наслідки вчинення відповідних процесуальних дій. У разі визнання відповідачем (або його представником за відсутності у дорученні відповідних обмежень) позову можливе лише ухвалення рішення про задоволення позову, а не про задоволення позову частково чи про відмову в його задоволенні. Ухвалюючи рішення по суті спору чи постановляючи ухвали в попередньому судовому засіданні, суд у мотивувальній частині судового рішення зазначає лише про дії сторін щодо розпорядження своїми процесуальними і матеріальними правами та здійснені судом заходи з перевірки таких дій. Відповідач [PERSON] позов визнав, подавши відповідну заяву, визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим, суд вважає необхідним позовні вимоги задовольнити. Відповідно до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дитини, що мають істотне значення. Згідно ч.2 ст.115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Згідно п.15.5 ч.1 Перехідних положень Розділу ХІІІ ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Outcome: approved