Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-16 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з даним позовом, в якому просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері - [PERSON], померлої [INFO]. Позивач у позовній заяві посилається на те, що є спадкоємцем першої черги [PERSON], як її донька. Після смерті матері позивач в межах шестимісячного строку, визначеного законом для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, звернулась до приватного нотаріуса з вказаною заявою, однак у держнотконторі її не зареєструвала через необізнаність у необхідності вчинення таких дій, оскільки приватним нотаріусом дана процедура їй не була роз'яснена. Сторони у судове засідання не з'явилися, надали суду заяви про розгляд справи без їх участі, позивач позовні вимоги підтримала, відповідачі та третя особа проти задоволення позовних вимог не заперечували. Перевіривши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку: Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] у с. Мартова, Печенізького району, Харківської області померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 10). Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/5 частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], яка належала померлій на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 02.04.1999 року, зареєстроване 12.08.1999 року в Чугуївському міжміському бюро технічної інвентаризації за № 566/5 (а.с. 7). Згідно вказаного Свідоцтва про право власності на житло від 02.04.1999 року, співвласниками вказаної квартири є відповідачі: [PERSON] - 1/5 частина; [PERSON] - 1/5 частина; [PERSON] - 1/5 частина, та позивач [PERSON] - 1/5 частина. Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 25.04.2017 року у справі № 636/1050/17 встановлено факт належності вищезазначеного Свідоцтва про право власності на житло від 02.04.1999 року позивачу [PERSON], згідно якого [PERSON] на підставі права власності належить 1/5 частина квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.9). Позивач [PERSON] є донькою померлої [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] та свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] (а.с. 5, 6). Після смерті [PERSON] позивач [PERSON] 27.06.2017р. - у строк встановлений для прийняття спадщини звернулась до приватного нотаріуса Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Гусейнової Е.Г. і підписала заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] (а.с. 8). Але заяву про прийняття спадщини [PERSON] не надала до Чугуївської державної нотаріальної контори для реєстрації, оскільки не обізнана у цьому питанні і вважала, що достатньо її реєстрації у приватного нотаріуса. Згідно зі ст. 1270 ЦПК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В частинах 1-2 ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Спадкоємцями [PERSON] також є відповідачі по справі, які не надали заперечень проти позову. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, та враховуючи, що позивач оформила заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, але не надала її до державної нотаріальної контори для реєстрації, оскільки не обізнана у цьому питанні і вважала, що достатньо її реєстрації у приватного нотаріуса, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а визнання позову відповідачами не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому позов підлягає задоволенню. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Outcome: approved