Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-15 00:00:00

[PERSON] звернулася до Подільського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором оренди та стягнення завданих збитків. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, отримавши квартиру у належному стані, в супереч умов договору оренди квартири передав її в користування третім особам без погодження з орендодавцем, не заплатив в повному обсязі за користування квартирою, за житлово-комунальні послуги, а також завдав збитків шляхом підтоплення квартири, сусідів, під`їзду і пошкодженням деяких речей інтер`єру квартири. Представник позивача до початку судового засідання звернувся із заявою про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, проти заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, своїм правом на подання відзиву та інших пояснень не скористалися. У разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи (ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України). Зважаючи на вищевикладене, суд 19.11.2020 року прийняв ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про часткове задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що 17 лютого 2017 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір оренди житлового приміщення (далі за текстом - «Договір»), згідно з яким, об`єктом оренди є 4-х кімнатна квартира, за адресою [ADDRESS] , (надалі за текстом - «Квартира»), яка належить позивачеві. В пункті 6.2. Договору вказано, що Орендар ознайомився з технічним станом квартири та підтверджує, що недоліків та дефектів не виявлено, тобто квартира була передана позивачем відповідачу у гарному стані. Відповідно до п. п. 5.1. - 5.3. Договору строк дії договору з 17.02.2017 року до 17.02.2018 року. Договір може бути подовжений за взаємною згодою сторін. Договір може бути розірваний за взаємною згодою сторін з попереднім повідомленням не пізніше чим за 30 днів. Так відповідно, по закінченню вищеозначеного строку відповідач продовжив відкрито орендувати квартиру та сплачували орендну плату в обумовленому розмірі, письмових повідомлень про закінчення дії Договору від нього не надходило. Згідно з ст. 764 Цивільного кодексу України, якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором. Відповідно до п. 2.1 Договору орендна плата складає 20 000,00 грн. та сплачується щомісяця з 17 по 25 число. Згідно з ст. 820 Цивільного кодексу України розмір плати за користування житлом встановлюється у договорі найму житла. Одностороння зміна розміру плати за користування житлом не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Наймач вносить плату за користування житлом у строк, встановлений договором найму житла. За інформацією позивача, на момент коли Орендарем було звільнено квартиру, була наявна заборгованість з орендної плати за півтора місяці, у розмірі 30 000, 00 грн. Крім того, позивачем були виявлені несплачені рахунки за комунальні послуги на загальну суму у розмірі 6 849,30 грн, яка підтверджується Довідкою Подільського районного сервісного центру по роботі з споживачами №097/3/383 від 09.01.2019 року, Витягом з загальної картки по особовому рахунку № [NUMBER] виданою 10.01.2019 року Центром обслуговування клієнтів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Згідно з ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. У липні місяці 2018 року, позивача повідомили мешканці будинку, де знаходиться орендована квартира, про систематичні порушення громадського порядку особами, які нібито орендують у неї квартиру. Квартира нею не відвідувалася до середини літа 2018 року, оскільки з відповідачем були гарні відносини, орендну плату приносив особисто, на телефонні дзвінки постійно відповідав - тому не було приводу для її хвилювання. Заборгованість за орендну плату, протягом дії договору, виникала, але відповідач намагався своєчасно сплачувати належні платежі. Пізніше було встановлено, що орендар з самого початку дії договору оренди приміщення, без відома орендодавця переобладнав квартиру у гуртожиток - хостел. Меблі без погодження з орендодавцем були вивезені, а в квартиру заселялися по 30 чоловік щодоби. В квартирі при огляді були виявлені значні пошкодження інтер`єру, також було виявлено залиття ванної кімнати, двох поверхів під`їзду та суміжних квартир. Після того як встало питання про відшкодування збитків від протиправної діяльності, 20-23 серпня 2018 року, без належного та завчасного повідомлення, орендар звільнив квартиру. Вивезені меблі було повернуто у розібраному стані та з пошкодженнями. В матеріалах справи міститься Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, в якому зазначено, що ФОП [PERSON] здійснює підприємницьку діяльність за напрямком (згідно КВЕД) 55.10 Діяльність готелів і подібних засобів тимчасового розміщування. Дата та номер запису про проведення реєстрацію ФОП - 01.03.2010 № 2 304 000 0000 009145. Пунктом 3.1.4. Договору встановлено, що Орендар може передавати право оренди третім особам тільки з письмової згоди Орендодавця. Відповідно до п. 3.1.2. Орендар повинен використовувати об`єкт оренди за призначенням та відповідно до Житлового кодексу України. Згідно з п. 3.1.3. Договору Орендар зобов`язаний забезпечити збереження майна, яке передається Орендодавцем відповідно до опису. Орендар не отримував погодження на вселення до квартири сторонніх осіб, та виходячи з стану квартири після оренди, не вживав ніяких заходів щодо збереження майна, яке було передано згідно опису. На підтвердження зазначених обставин позивачем до суду надані пояснення від громадянки [PERSON] та громадянки [PERSON] , які працювали у ФОП [PERSON] адміністраторами гуртожитку - хостелу, за адресою: [ADDRESS] . Дані особи підтвердили всі вищевказані відомості, зокрема факти самовільного переобладнання квартири, використання її для підприємницької діяльності [PERSON] , завдання значних пошкодженнь квартири, в тому числі залиття квартири, під`їзду та суміжних помешкань, вивіз Позивачем меблів без погодження з орендодавцем. Також були надані пояснення мешканців будинку [ADDRESS] , а саме [PERSON] та [PERSON] , які повідомили, що з моменту здачі квартири [ADDRESS] за вищеозначеною адресою, у під`їзді будинку та внутрішньому дворі невизначеними особами регулярно порушувався громадський порядок, подвір`я перетворилося на смітник. З метою припинення протиправної діяльності було ініційовано колективні звернення до Подільської РДА в місті Києві, регулярно викликалися поліцейські патрулі. Як зазначено в документах винуватцями безладу були мешканці саме квартири [ADDRESS] . Громадянином [PERSON] було надано копії наступних документів: Колективне звернення до Начальника ГУ ДАНС України в м. Києві; Колективне звернення Голові Подільської РДА в м. Києві від 25.09.2017 року; Відповідь на колективне звернення до Подільської РДА в м. Києві № 106-КО-17231- 3112 від 01.11.2017 року, які містяться в матеріалах справи. 17 вересня 2018 року Комісія Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва, здійснила виїзд на квартиру [ADDRESS] , за результатами якого було складено акт про залиття квартир та під`їзду за вищеозначеною адресою. Причиною залиття вказано - халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців [ADDRESS] . З метою об`єктивності та прозорості діяльності комісії при обстеженні вищеозначеного об`єкту, [PERSON] було направлено електронне повідомлення № 0000007 від 12.09.2018 року з пропозицією прийняти участь у обстеженні квартири [ADDRESS] (копія чеку та змісту електронного повідомлення містяться в матеріалах справи). З метою встановлення розміру заподіяних збитків 01.10.2018 року було укладено договір № 2/Д-01/10 про надання експертних послуг з ТОВ «Український центр судових експертиз». Для проведення експертного будівельно-технічного дослідження було залучено судового експерта Лісниченко Сергія Васильовича (Свідоцтво № 965 від 24 лютого 2006 року, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України). 28.09.2018 року [PERSON] було направлено електронне повідомлення, з пропозицією бути присутнім при проведенні експертизи по визначенню збитків (копія чеку та змісту електронного повідомлення містяться в матеріалах справи). Відповідно до висновку експерта № 2-16/10 від 16 жовтня 2018 року вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень конструктивних елементів квартири [ADDRESS] та усунення пошкоджень від залиття місць загального користування на 2 та 1 поверхах вказаного будинку становить 85 686, 00 грн. За проведення експертного дослідження, для встановлення розміру завданих орендодавцю збитків, відповідно до умов вищеозначеного договору та рахунку № 2-01/10 від 01.10.2018 року орендодавцем було сплачено 8700,00 грн. Даний факт підтверджується квитанцією №8/кЗ від 05.10.2018 року та актом виконаних робіт (наданих послуг) від 16 жовтня 2018 року який підписаний з ТОВ «Український центр судових експертиз». Крім цього, відповідно до. ч. 1 ст. 825 Цивільного кодексу України, якщо наймач звільнив помешкання без попередження, наймодавець має право вимагати від нього плату за користування житлом за три місяці, якщо наймодавець доведе, що він не міг укласти договір найму житла на таких самих умовах з іншою особою. Приймаючи до уваги, що для відновлення первісного стану орендованої квартири потрібний час, то використовувати її для здачі в оренду неможливо, тому позивач вимагає від відповідача додатково сплатити грошові кошти у розмірі 60 000,00 грн. Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків. Згідно з ч. 1, 2 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки, розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 815 ЦК України наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані. Наймач не має права провадити перевлаштування та реконструкцію житла без згоди наймодавця. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. З метою усунення пошкоджень та відновлення квартири до її первісного стану та проведення косметичного ремонту у під`їзді та суміжних квартирах (відновний ремонт після затоплення), позивач 02.10.2018 року з ФОП [PERSON] було укладено Договір підряду (побутового) на ремонт квартири [ADDRESS] . Відповідно до Акту виконаних робіт № 25 від 15.12.2018 року за вищеозначеним договором, Позивачем було сплачено: 76 295,00 грн за виконані роботи за договором (сплата коштів підтверджується Розрахунковими квитанціями АААА №0057 від 02.10.2018 року, АААА № 0063 від 19.12.2018 р.); 58 981, 00 грн - витрати здійснені підрядником на придбання будівельних матеріалів (сплата коштів підтверджується чеками). Відповідно до п. 3.5. Договору підряду (побутового) на ремонт квартири [ADDRESS] від 02.10.2018 року Замовник має право самостійно закупити необхідні матеріали та надати їх Виконавцю до початку чергового етапу робіт. Відповідно до даного пункту Позивачем самостійно було закуплено витратних матеріалів на загальну суму 10118,28 грн., що підтверджується касовими чеками. Таким чином загальна вартість фактично понесених витрат на відновлювальний ремонт квартири [ADDRESS] та усунення наслідків залиття під`їзду та суміжних квартир складає: будівельні матеріали та витратна частина за договором [ADDRESS] від 02.10.18 р. - 69099,28 грн. Сплата за виконані роботи за договором [ADDRESS] від 02.10.18 р. - 76295,00 грн. Отже, фактична вартість ремонту з урахуванням складових робіт та матеріалів згідно з договором підряду на ремонт квартири від 02.10.2018 року [ADDRESS] склала 145394,28 грн, але позивачем не доведено, що ремонт у такому розмірі та на таку суму був необхідним для компенсації завданої шкоди, оскільки відповідно до експертного дослідження, викладеного у висновку експерта від 16.10.2018 року № 2-16/10, вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень конструктивних елементів квартири [ADDRESS] та усунення пошкоджень від залиття місць загального користування на першому та другому поверхах вказаного будинку, згідно з даними візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження, становить 85686,00 грн. Тому, на думку суду стягненню підлягає шкода саме у розмірі 85686,00 грн. Крім того Позивачем було витрачено на проведення експертного дослідження 8700,00 грн (докази містяться в матеріалах справи). Отже, всього разом підтверджені заподіяні збитки становлять 94386,00 грн. Відповідно до. ч. 1 ст. 825 Цивільного кодексу України втрачена вигода Позивача становить 60000,00 грн. Не сплачені Відповідачем комунальні послуги становлять 6849,30 грн. Заборгованість відповідно до умов договору оренди приміщення становить - 30000,00 грн. Всього разом заборгованість за договором становить 96849,30 грн. Тому, загальна сума, яка підлягає стягненню з відповідача складає 191235,30 грн, яка складається з 94386,00 грн заподіяних збитків та 96849,30 грн заборгованості за договором. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на неподання відповідачем та третьою особою жодних належних та допустимих доказів на спростування підстав позову, суд вбачає позовні вимоги доведеними та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Outcome: partial