Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до Борівського районного суду з позовною заявою, в якій вказала, що [INFO] помер її батько [PERSON]. Після його смерті залишилась спадщина у вигляді будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Позивач вказує, що в листопаді 2017 року вона, як спадкоємець за законом, звернулася в Борівську державну нотаріальну контору Харківської області для оформлення належної їй частки, але нотаріус їй відмовила, та пояснила, що ст.549 ЦК УРСР встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який пропущено, та рекомендувала їй звернутися до суду для визначення додаткового строку. Із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] не зверталася, оскільки на той час була неповнолітньою. Її мати, як законний представник, також не зверталася до нотаріальної контори з відповідною заявою в її інтересах, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно, а також відсутністю коштів, необхідних для переоформлення спадщини та виготовлення правовстановлюючих документів. В судове засідання позивач надала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності. Борівська селищна рада в судове засідання надала заяву про визнання позову та розгляд справи за відсутності її представника. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі доказів, відповідно до вимог ст.158 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відкриття спадщини до 01.01.2004 р. застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Ст. 535 ЦК УРСР передбачено, що неповнолітні або непрацездатні діти спадкодавця (в тому числі усиновлені), а також непрацездатні дружина, батьки (усиновителі) і утриманці померлого успадковують, незалежно від змісту заповіту, не менше двох третин частки, яка належала б кожному з них при спадкоємстві за законом (обов'язкова частка). Згідно ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до листа Вищого спеціалізовано суду України з розгляду цивільних і кримінальний справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» особи, які мали право на обов'язкову частку в спадщині на підставі ст. 535 ЦК УРСР, у тому числі й утриманці померлого, проте не здійснили дій, що свідчать про прийняття спадщини (ст. 549 ЦК УРСР), можуть звернутися з позовом про продовження строку для прийняття спадщини (ст. 550 ЦК УРСР). Згідно ст. 550 ЦК УРСР строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. В суді встановлено та підтверджується письмовими доказами, що згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] (а.с.5). З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.6). Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] [PERSON] 27.11.1996 р. уклала шлюб з [PERSON] (а.с.7). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Таким чином суд вважає, що позивач пропустила строк подачі заяви до ДНК про прийняття спадщини з поважних причин, так як на той час вона була неповнолітньою, а її мати, як законний представник, не зверталася до нотаріальної контори з відповідною заявою в її інтересах, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно, а також відсутністю коштів, необхідних для переоформлення спадщини та виготовлення правовстановлюючих документів. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved