Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-07 00:00:00

[PERSON] звернулася до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON], третя особа [PERSON], в якому просила суд усунути перешкоди з боку відповідача у користуванні її частиною домоволодіння [ADDRESS], шляхом зобов'язання відповідача ліквідувати самовільно збудовану зливну яму; стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 10000 грн., та витрати за надання правової допомоги в розмірі 500 грн. та судові витрати. В обґрунтування позову зазначила, що вона з [PERSON] є власниками домоволодіння [ADDRESS] по 1/2 частині. Належна позивачу частина домоволодіння межує з домоволодінням [ADDRESS], яке належить відповідачу. Наприкінці 2009 року відповідач самовільно побудувала зливну яму на відстані 3 м. від частини домоволодіння позивача, з грубим порушенням Санітарних норм та правил № 42-128 4690-88 та п. 3.26 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». З цього приводу вона неодноразово вимушена була звертатись до різних установ, оскільки зливна яма створює неприємний запах нечистот; води зі зливної ями підходять під її будинок. Також під час виконання робіт з побудови зливної ями, від роботи екскаватора від струсів відійшла відмостка по периметру її житлового будинку, а після того, як відповідач стала користуватися зливною ямою - відмостка будинку зовсім пішла під землю. Новомосковською СЕС за результатами її звернень відповідачу було надіслано припис з вимогою обладнати зливну яму, а приписом Міського відділу містобудування та архітектури Новомосковської міської ради - зобов'язано відповідача засипати самочинно збудовану зливну яму та оформити дозвіл на будівництво з дотриманням норм. Крім того, рішенням комісії з розгляду з0емельних спорів виконавчого комітету Новомосковської міської ради від 10 червня 2011 року відповідача зобов'язано прибрати зливну яму, розташовану на вулиці, а також відкрити зливні ями до 27.06.2011 року для перевірки СЕС. До теперішнього часу відповідач не прибрала зливну яму, не відкрила її для перевірки та не надала Новомосковській СЕС дозвільні документи на її експлуатацію, тому вона вимушена звернутися до суду з позовом. Посилаючись на вимоги ст..ст. 3, 319, 391, 376 ЦК України, ст..ст. 103, 104 ЗК України, просить усунути перешкоди з боку відповідача в користування її частиною домоволодіння, зобов'язавши відповідача ліквідувати самовільно збудовану яму, яка збудована частково за червоною лінією [ADDRESS], шляхом її демонтажу, викачування нечистот та засипки, з покладанням витрат по демонтажу, викачуванню нечистот та засипці на [PERSON] Крім того, діями відповідача їй заподіяна моральна шкода, яка полягає в тому, що вона тривалий час вимушена терпіти неприємний запах від зливної ями відповідача, крім того із-за зливної ями зруйнована відмостка і потребує ремонту, зробити який в неї не має коштів. Дощові води потрапляють до щелин , що призводить до руйнування будинку, що спричиняє їй душевні страждання та переживання. На її неодноразові прохання ліквідувати зливну яму відповідач спочатку обіцяла, а тепер ніяк не реагує та вчиняє сварки. Тому вона вимушена звертатися до різних інстанцій з приводу вирішення питання з ліквідації зливної ями. Моральну шкоду вона оцінює в 10000 грн. та посилаючись на вимоги ст.. 1167 ЦК України, просить стягнути з відповідача на її користь. Також просить стягнути з відповідача на її користь понесені нею витрати на правову допомогу в розмірі 500 грн. В судовому засіданні позивач повністю підтримала свої позовні вимоги та, посилаючись на ті ж підстави, просила його задовольнити в повному обсязі. Зазначила, що моральна шкода спричинена їй у зв'язку з тим, що відповідач не бажає ліквідувати зливну яму, яка побудована в порушення вимог ДБН; а в результаті її використання - позивач вимушена терпіти неприємний запах та спостерігати, як руйнується її оселя. Вважає, що експертиза за її клопотанням проведена неповно, експерт не закінчив її проведення. Також вважає, що результатам експертизи неможна довіряти, тому як, на її думку, експерт був зацікавлений в такому висновку, а тому просить призначити додаткову експертизу. Вимоги ст.ст. 10, 11, 60, 143, 150 ЦПК України їй зрозумілі, вона зверталася за правовою допомогою після проведення експертизи та надання їй часу для звернення за правовою допомогою, просить задовольнити позовні вимоги, як вони викладені в позові. Крім того, просила також стягнути з відповідача на її користь розмір сплаченого нею судового збору та витрат на проведення експертизи. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги позивача не визнала в повному обсязі та просила відмовити в їх задоволення. Пояснила, що дійсно відповідачем у 2009 році була збудована зливна яма з порушенням норм ДБН. Однак вона не використовувалася, у зв'язку з тим, що до неї не були підведені труби зливу. Після звернень позивача у різні інстанції - вона засипала цю зливну яму, яка розташована поблизу з парканом домоволодіння позивача, та об лаштована в іншій частині подвір'я зливна яма у відповідності до норм ДБН. Коли позивачем був поданий позов - зливна яма, яка була побудована неподалік від її паркану вже була засипана. Тому вважає, що позовні вимоги позивача щодо усунення перешкод у користування їй власністю, шляхом зобов'язання відповідача вчинити певні дії є необґрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню. Що стосується вимог позивача щодо відшкодування моральної шкоди, вважає їх також необґрунтованими, тому як зливна яма, яка є предметом спору не використовувалася відповідачем, а тому терпіти запахи нечистот від неї позивач не могла; а відмостка будинку позивача, згідно висновків експертизи має пошкодження, які не пов'язані з побудовою зливної ями на подвір'ї відповідача. А тому в їх задоволенні просила відмовити. Третя особа в судовому засіданні вважала позовні вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. В ході судового розгляду за клопотанням сторін був допитаний експерт [PERSON], який пояснив, що дослідження у справі було проведено 19 грудня 2013 року - повністю, будь-яких повідомлень про її продовження ним не оголошувалося та не направлялося. Зливна яма була відкрита з трьох сторін - з боку будинку [ADDRESS], з боку будинку № 198 по цій же вулиці та з боку червоної лінії. Як такової вигрібної ями на цьому місці не існує, тому як по-перше вона є засипаною, сухою, окрім того до неї не підведено будь-яких комунікацій. Під час дослідження було встановлено, що в домоволодінні № 196 має вигрібну яму № 1, яка жє предметом спору, яка засипана, жодні комунікації до ями не підведені, грунт під ямою сухий, під ямою інші споруди відсутні; та вигрібну яму № 2, яка не є предметом спору, знаходиться всередині двору, збудована відповідно до рішення № 496 від 22 липня 2009 року, під час дослідження вигрібна яма функціонує. Під час дослідження було встановлено, що в цьому домоволодінні функціонує вигрібна яма № 2. Домоволодіння № 196 не має будь-яких перемикачів, для того, щоб сточні води потрапляли не у вигрібну яму № 2, яка не є предметом спору. Що стосується відмостки будинку під літ.Б в домоволодіння № 198 по цій же вулиці - позивача, то вона дійсно містить руйнування, причиною яких є відсутність організованої системи водовідведення атмосферних опадів з даху будинку, облаштування ями поруч з парканом позивача жодним чином не послугувало руйнуванню відмостки. Причинно-наслідкового зв'язку між побудовою вигрібної ями, яка є предметом спору, та яка засипана та руйнуванням відмостки будинку позивача - немає. За клопотанням позивача також був допитаний свідок [PERSON], який пояснив, що 19 грудня 2014 року він на прохання позивача допомогав копати во дворі домоволодіння відповідача. Сам він живе неподалік сторін в будинку [ADDRESS]. При розкопці були виявлені стіни з червоної цегли та на дні бетонна перегородка. Будь-яких труб до цієї засипаної ями не було. Будь-яких неприємних запахів не було. Мешкаючи неподалік від цих домоволодінь - не може сказати, щоб колись він чув неприємні запахи сточних вод з домоволодіння відповідача. Знає що у позивача з відповідачем є якісь непорозуміння. За клопотанням представника відповідача був допитаний свідок [PERSON], який пояснив, що він є водієм представника відповідача та 19 грудня 2014 року приїхав до обіду за адресою: [ADDRESS], де бачив, як копали двоє чоловіків та позивач. Спочатку копали у дворі, а потім за забором. При розкопці він бачив стіну викладену червоною цеглою. Суд, заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у справі, показання експерта, свідків, дослідивши матеріали цивільної справи в їх сукупності, приходить до висновку про те, що в задоволенні позовних вимог необхідно відмовити за наступних підстав, а саме: В судовому засіданні встановлено, що позивач з третьою особою є власниками домоволодіння [ADDRESS] по 1/2 частині. Позивач є власником будинку під літ.Б у цьому домоволодінні. Також позивачу на праві власності належить земельна ділянка, площею 0,10 га за цією ж адресою (а.с. 6-14). Домоволодіння [ADDRESS] належить відповідачу, та розташоване на земельній ділянці площею 0,10 га за цією ж адресою (а.с.61-70). Відповідно до ч. 3 ст. 10, ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, що неодноразово роз'яснювалося сторонам у справі в ході судового розгляду. Відповідачем надавалися відповідні заперечення, у справі неодноразово призначалася судова будівельно-технічна експертиза, яка не проводилася з причин її неоплати сторонами, а потім позивачем. До розгляду справи по суті сторонами подавалися докази, по справі проведена експертиза. З листа Новомосковської міської СЕС Дніпропетровської області за № 2/1-2000 від 02.07.2009 року (а.с. 15) вбачається, що за результатами перевірки заяви [PERSON] щодо самовільного обладнання сусідами зливної ями, 02 липня 2009 року було складено акт перевірки дотримання санітарного законодавства за результатами якого на адресу [PERSON], яка мешкає за адресою: [ADDRESS] направлено припис з вимогою обладнати вигрібну яму на території свого домоволодіння згідно п. 3.26 ДБН 360-90** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». З листа Міського відділу містобудування та архітектури Новомосковської міської ради за № 190/1 від 10.07.2009 року (а.с. 16) вбачається, що ними виявлено самочинно збудовану зливну яму гр.[PERSON] по [ADDRESS] з порушенням санітарних та будівельних вимог. Зливна яма збудована частково за червоною лінією вулиці та з порушенням розриву від житлового будинку [ADDRESS]. гр..[PERSON] зобов'язана до 01.08.2009 року засипати зливну яму та оформити дозвіл на будівництво з дотриманням норм. Згідно рішення виконавчого комітету Новомосковської міської ради № 496 від 22 липня 2009 року відповідачу дозволено по [ADDRESS] будівництво гаража, бані, альтанки, зливної ями, нежилої прибудови до будинку, переобладнання будинку (а.с. 31). Рішенням № 30 від 10 червня 2011 року комісії з розгляду земельних спорів виконавчого комітету Новомосковської міської ради - [PERSON] [ADDRESS] зобов'язано відкрити зливні ями до 27.06.2011 року для перевірки СЕС (а.с. 17). З листа Новомосковської міської СЕС Дніпропетровської області за № 2/1-2278 від 11 листопада 2012 року вбачається, що за результатами перевірки скарги [PERSON] встановлено, що вищезазначене рішення не виконано: зливна яма для перевірки не відкрита; дозвільні документи на експлуатацію ями не надані (а.с. 21). З копії акту Санітарно-епідеміологічної служби України від 10 грудня 2012 року вбачається, що за результатами перевірки дотримання санітарного законодавства по [ADDRESS], виявлено, що на момент перевірки - 10.12.2012 року 09-00 годину вигрібна яма відкрита для огляду, яма суха, не функціонує. Для зливу бітових сточних вод використовується вигрібна яма. Розташована внутрі двору, узгоджена рішенням міськвиконкому № 496 від 22.07.2009 року (а.с. 34). Висновком судової будівельно-технічної експертизи № 3272-14 складеному 16 лютого 2015 року на поставлені судом питання: Чи відповідають пожежним та санітарним нормам та нормам ДБН вигрібна яма, розташована в домоволодінні [ADDRESS]? · Якщо не відповідає, то чи можливе її перебудування без демонтажа і засипки для приведення у відповідність вказаним нормам? · Чи могло спорудження зливної ями в домоволодінні [ADDRESS], привести до руйнування відмостки навколо житлового будинку літ.Б в домоволодінні № [ADDRESS], якщо могло, то яка вартість будівельних робіт по відновленню відмостки? · Чи можуть приводити до руйнування відмостки навколо житлового будинку літ.Б в домоволодінні № [ADDRESS], зливні ями, розташовані в цьому домоволодінні? · Чи дотримані норми ДБН при будуванні відмостки навколо житлового будинку літ.Б в домоволодінні № [ADDRESS]; зазначивши стан її зносу, термін та граничні строки її використання? · Чи належним чином використовується відмостка навколо житлового будинку літ.Б в домоволодінні № [ADDRESS] до 2013 року? · дані наступні висновки: По першому питанню. При дослідженні домоволодіння [ADDRESS] експертом встановлено, що вигрібна яма (яка є предметом спору) засипана і не функціонує, будь-які комунікації до неї не підведені. По другому питанню. При дослідженні домоволодіння [ADDRESS] експертом встановлено, що вигрібна яма (яка є предметом спору) засипана і не функціонує, будь-які комунікації до неї не підведені. По третьому питанню. Дослідивши об'єкт і враховуючи насамперед не локальне руйнування відмостки зі сторони розташування зливних ям, а її руйнування по всьому периметру житлового будинку, можливо зробити висновок, що руйнування відмостки навколо житлового будинку літ.Б в домоволодінні [ADDRESS] відбувається у наслідку замочування основи під відмоткою і як наслідок її просідання, що в свою чергу виникло з причин невиконання системи водовідведення атмосферних опадів з покрівлі будинку літ. Б. По четвертому питанню Дослідивши об'єкт і враховуючи насамперед не локальне руйнування відмостки зі сторони розташування зливних ям, а її руйнування по всьому периметру житлового будинку, можливо зробити висновок, що руйнування відмостки навколо житлового будинку літ.Б в домоволодінні [ADDRESS] відбувається у наслідку замочування основи під відмоткою і як наслідок її просідання, що в свою чергу виникло з причин невиконання системи водовідведення атмосферних опадів з покрівлі будинку літ. Б. По п'ятому питанню. По периметру кожної будівлі повинна бути улаштована водонепроникна відмостка, яка запобігає чи знижує імовірність замочування грунтів основи будинків. Ширина, товщина та основа відмостки відображається в проектній документації на будівництво житлового будинку. Відповідно до діючих норм відмостку слід проектувати виходячи з типу грунтів. У зв'язку з тим, що у експерта відсутня достовірна інформація про тип грунтів, на яких розташоване домоволодіння № 198, та відсутня проектна документація на будівництво житлового будинку літ.Б, встановити чи дотримані норми ДБН при будівництві відмостки навколо житлового будинку літ.Б в домоволодінні [ADDRESS] та встановити термін та граничні строки її використання - не надається за можливе. По відмотці житлового будинку літ.Б спостерігається: відставання відмостки від цоколю будинку, тріщини, просідання, відшарування. При зіставленні наявного стану відмостки з нормативною літературою, технічний стан відмостки - незадовільний, знос складає 50%. По шостому питанню. Встановити чи належним чином використовується відмостка навколо житлового будинку літ. Б в домоволодінні № [ADDRESS] до 2013 року - експерту не надається за можливе. Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів, а згідно ст. ст. 58, 59 ЦПК України докази повинні бути належними та допустимими. Відповідно до вимог ст. 391 ЦК України, на яку позивач посилається, як на підставу своїх позовних вимог - власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. В судовому засіданні встановлено та не заперечується сторонами у справі, що дійсно у 2009 році відповідачем була облаштована вигрібна яма в порушення вимог ДБН, що також підтверджується дослідженими матеріалами. Не можуть бути прийняті до уваги посилання позивача на те, що відповідач користується вигрібною ямою, яка була нею облаштована в порушення вимог ДБН, тому як повністю спростовується матеріалами справи та висновком експертизи. А тому вимоги щодо усунення перешкод з боку відповідача шляхом зобов'язання її ліквідувати спірну зливну яму є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню Що стосується вимог позивача щодо стягнення моральної шкоди з відповідача, то суд приходить до наступного. Відповідно до вимог ст.. 1167 ЦК України, на яку позивач посилається вобгрунтування своїх вимог - моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Обгрунтовуючи свої моральні страждання позивач зазначає, що вона зазнала страждань та переживань у зв'язку з неприємними запахами з ями, пошкодженням її майна (відмостки до будинку), а також зверненням до різних установ. Враховуючи, що відомостей про те, що спірна яма використовувалася жодний з документів, наданих сторонами не містить; а також з урахуванням висновків експертизи, то суд приходить до висновку про те, що не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні використання спірної зливної (вигрібної) ями відповідачем, відповідно і наявності запахів з неї. З висновку експертизи № 3272-14, складеному 16.02.2015 року та пояснень експерта в суді вбачається, що причиною руйнування відмостки будинку позивача є відсутність організованої системи водовідведення атмосферних опадів з даху будинку; облаштування ями поруч з парканом позивача жодним чином не послугувало руйнуванню відмостки. Враховуючи вищенаведені обставини, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог [PERSON] про стягнення моральної шкоди - необхідно відмовити. Вимоги позивача щодо стягнення з відповідача судових витрат, що складають з оплати судового збору, витрат на правову допомогу та у зв'язку з проведенням судової експертизи, відповідно до вимог ст.. 88 ЦПК України - також не підлягають задоволенню. На підставі вищенаведеного,

Outcome: dismissed