Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-03 00:00:00

[PERSON] звернулася до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська із позовною заявою до [PERSON], [PERSON], у якій просить суд стягнути з відповідачів на її користь матеріальну шкоду спричинену залиттям квартири в розмірі 30000,00 грн., а також стягнути з відповідачів моральну шкоду в розмірі 7000,00 грн. В обґрунтування таких позовних вимог [PERSON] посилається на те, що вона є власником квартири [ADDRESS]. Квартира розташована на третьому поверсі багатоповерхового будинку. 04.05.2013 року вона приїхала з м. Києва до власної квартири та встановила, що її квартира залита водою в результаті затоплення з розташованої поверхом вище квартири. До цієї події вона декілька місяців мешкала в м. Києві, де доглядала за тяжкохворою матір'ю. Виявивши залиття квартири вона одразу ж звернулася до відповідачів мешканців квартири [ADDRESS], яка розташована поверхом вище, якій їй пояснили, що місяць потому у їхній квартирі сталася аварія, про що їх повідомив сусід [PERSON], який мешкає у 36 квартирі, буд. № 16-А по вул. Г.Корольової, яка розташована на другому поверсі, оскільки відповідачі під час аварії спали та відразу не почули шуму від потоків води. Відповідачі у своїй квартирі відразу ж прибрали сліди від аварії, однак навіть з часом не намагалися повідомити її про залиття квартири. Відповідачі у категоричному порядку відмовилися від добровільної досудової компенсації грошовими коштами або допомоги будівельними матеріалами та роботами наслідків залиття квартири, що стало підставою для звернення до суду. Разом із тим у її квартирі в результаті залиття були пошкоджені стеля та стіни усіх житлових та нежитлових приміщень квартири, кухні санвузлу, коридору та двох кімнат. В коридорі відійшли та пошкодилися шпалери на стінах, в кухні, санвузлі та на стелі в коридорі облущилася масляна фарба. Також було пошкоджено меблі та особисті речі. Після залиття квартири водою в ній відчутна сирість та з'являється грибок, котрий є вкрай небезпечним для її життя та здоров'я. Підтвердженням залиття є акт, де зазначено, що причиною залиття став зрив шлангу під мийкою у квартирі [ADDRESS], що призвело до аварійної ситуації. Розмір спричинених їй матеріальних збитків становить 30000,00 грн. Окрім матеріальної шкоди їй також спричинена і моральна шкода, так як у результаті залиття сталися істотні зміни у її життєвому ритмі. Вона була вимушена тривалий час проживати у квартирі з підвищеною вологістю, наразі не може вивести грибок, котрий з'явився після залиття квартири, вона була позбавлена багатьох речей індивідуального вжитку, котрі пошкодилися в результаті залиття квартири, та що саме прикре, вона наштовхнулася на повну байдужість та відверті знущання з боку відповідачів, котрі не бажають нести відповідальність за свої неправомірні дії, поводять себе химерно та неприпустимо по відношенню до неї. В судовому засіданні позивачка [PERSON] підтримала позовні вимоги та просила її позовну заяву задовольнити у повному обсязі, стягнути з відповідачів на її користь 30000,00 грн. в рахунок компенсації матеріальної шкоди та 7000,00 грн. у рахунок відшкодування моральної шкоди. Під час надання усних пояснень у судовому засіданні позивачка просила стягнути з відповідачів 30000,00 грн. матеріальної шкоди та 10000,00 моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог посилалася на обставини викладені у позовній заяві. Представник відповідача [PERSON] позовні вимоги визнав частково, у межах розрахованої експертом суми матеріальної шкоди 7262,15 грн., а в іншій частині позовних вимог просив відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, повідомлялася належним чином про місце та час судового розгляду, про причини неявки суд не сповістила, заперечень проти позову не надала, свого представника до суду не направила. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, завчасно сповістив про можливість розгляду і вирішення справи без його присутності. Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи та надані письмові докази, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Так, позивачка є одноосібною власницею квартири [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 02.07.2013 року, виданого на 11/18 частин квартири Шостою ДДНК за реєстровим № 3-652, та на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.10.2003 року, виданого на 7/18 частин квартири Шостою ДДНК за реєстровим № 5-1188. Спірна квартира розташована на третьому поверсі пятиповерхового будинку та складається двох житлових кімнат. Загальна площа квартири 48,05 кв.м., житлова - 33,0 кв.м. Згідно з актом про залиття квартири складеного 22 травня 2013 року майстром ремонтної групи та слюсарем-сантехніком КП «ЖЕП-26» ДМР у присутності [PERSON], встановлено, що у квартирі [ADDRESS] встановлено залиття з квартири № 42 через зрив штангу під мийкою, що призвело до аварійної ситуації. Встановлене сухе залиття стелі по усій квартирі, часткове залиття стін в житлових і нежитлових приміщеннях квартири. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], який проживає у цій квартирі та користується нею разом із своєю дружиною [PERSON]. Згідно із звітом, складеним спеціалістами ТОВ «Центр оцінки майна» (сертифікат субєкта оціночної діяльності № 16115/14 від 07.03.2014 року) вартість збитку, внаслідок залиття квартири [ADDRESS], становить 20760,00 грн. Згідно з висновком № 3299-14 судової будівельно-технічної експертизи від 02.03.2015 року вартість матеріальної шкоди завданої залиттям квартири [ADDRESS], яка належить [PERSON], складає 7262,15 грн. (з урахуванням ПДВ). В судовому засіданні судовий експерт [PERSON] підтвердила складений нею висновок у повному обсязі. Так, відповідно до ст. 66 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблених у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, задані судом. Згідно з ч. 6 ст. 147 ЦПК України висновок експерта для суду не є обов'язковим і оцінюється судом за правилами, встановленими статтею 212 цього Кодексу. Статтею 212 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. Як вбачається із висновку № 3299-14 судової будівельно-технічної експертизи від 02.03.2015 року, він не містить у повній мірі докладного опису усіх виявлених пошкоджень в результаті залиття квартири, не має достатньо повного опису усіх сухих слідів залиття квартири, а отже не у повній мірі обєктивно відображає розмір матеріальної шкоди. Зокрема, про це свідчить навіть той факт, що при складанні акту про залиття квартири позивачки майстром ремонтної групи та слюсарем-сантехніком КП «ЖЕП-26» ДМР було встановлене сухе залиття стелі по усій квартирі, а не окремих її ділянок, а також часткове залиття стін в житлових і нежитлових приміщеннях квартири. Звіт, складений спеціалістами ТОВ «Центр оцінки майна» має більш детальний і кваліфікований опис пошкоджень та наслідків залиття, розраховану вартість матеріальної шкоди. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Завдання матеріальної шкоди іншій особі, з огляду на п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України є підставою виникнення цивільних прав та обовязків. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів є, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. За змістом ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. За змістом ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі… відшкодовується особою, яка її завдала… Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В судовому засіданні відповідачами не доведено, що залиття відбулось не з їхньої вини, а з іншої причини, тому суд приходить до висновку, що в судовому засіданні доведено, що у зв'язку з халатним відношенням відповідачів до користування послугами з водопостачання, утримання системи водопостачання та водовідведення у квартирі, де вони мешкають, й відбулось залиття квартири позивача, тому спричинена матеріальна шкода підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача в розмірі визначеному згідно з звітом про оцінку вартості матеріальної шкоди, що становить 20760,00 грн. Враховуючи, що з вини відповідачів сталося залиття квартири позивачки, остання в результаті пошкодження квартири та її майна відчувала стрес та моральні переживання, було порушено її звичайний спосіб життя та вона була вимушена тривалий час проживати у приміщенні з підвищеною вологістю, де після залиття завівся грибок, що добре видно з наданих позивачкою фотознімків місць залиття у квартирі, та у звязку із цим суд доходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення 7000,00 грн. в рахунок компенсації моральної шкоди є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Розмір моральної шкоди 7000,00 грн. повною мірою компенсує її моральні страждання та переживання у звязку із наслідками залиття її квартири з вини відповідачів. Відповідно до ст. 88 ЦПК України на рахунок відповідачів також відносяться судові витрати.

Outcome: partial