Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Святогірської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер її дід - [PERSON] . Після його смерті залишилася спадщин: житловий будинок [ADDRESS] . Спадкоємцем після смерті діда був її батько - [PERSON] , який помер [INFO] . Вона є спадкоємицею після смерті батька, інших спадкоємців не має. У жовтні 2019 року вона звернулася до нотаріуса з Заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус їй видав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначено, що нею пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини згідно зі ст. ст. 1270,1269 ЦК України. Зазначає, що її батько проживав та помер у м. Святогірську Донецької області а вона проживає та є зареєстрованою у м. Донецьку, на території України, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження, тому їй проблематично дістатися з місто Донецьку до м. Святогірська. Просить суд визначити їй, [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті її діда - [PERSON] , померлого [INFO] . Позивач [PERSON] та її представник - адвокат Прокопцев С.В., який діє на підставі Ордеру на надання правової допомоги, серія АА №110832169 від 30 жовтня 2019 року у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. 11 листопада 2019 року до суду надали Заяви про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, а також просив врахувати, що в резолютивній частині позову допущено помилку в імені особи, після якого необхідно надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Тому просить суд встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.26,27). Відповідач Святогірська міська рада Донецької області у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. 08 листопада 2019 року на адресу суду направлено Клопотання за підписом виконуючого обов`язки міського голови Божко Т.В., у якому вона просить суд розглянути справу без участі їх представника та винести рішення на розсуд суду (а.с.24). Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги [PERSON] до Святогірської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як встановлено у судовому засіданні [PERSON] помер [INFO] у Куйбишевському районі міста Донецька Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, серія [NUMBER] , виданого 11 березня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровського районного міськрайонного управління юстиції у місті Донецьку, Актовий запис № 453 (а.с. 12). З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , помер [INFO] у місті Слов`янську, місті Святогірську Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, серія [NUMBER] , виданого 05 квітня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Слов`янську Слов`янського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, Актовий запис № 579 (а.с. 13). Позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] . Дані обставини підтверджуються Свідоцтвом про народження та Свідоцтвом про шлюб (а.с.8, 9). В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] звернулася до Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області з Заявою про прийняття спадщини, але 11 жовтня 2019 року за вихідним № 670/02-31 нотаріусом було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою [PERSON] у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , відмовлено, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини (а.с.15). Також у даній Постанові приватний нотаріус Слов`янського нотаріального округу Донецької області Таранушенко В.М., зазначив, що спадкова справа до майна померлого [PERSON] не заводилася. Заяв про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після померлого [PERSON] до нотаріальної контори не надходило. Інформація щодо інших спадкоємців відсутня. Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини 10 березня 2014 року, позивач зазначає, що вона не мала можливості своєчасно подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки вона зареєстрована та фактично мешкає у м. Донецьку, яке є тимчасово окупованою територією України, тому їй проблематично виїхати з м. Донецька на підконтрольну територію України. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 (абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникає з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Приймаючи до уваги той факт, що позивачем [PERSON] та її представником - адвокатом Прокопцевим С.В., надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з 10 березня 2014 року до 10 вересня 2014 року, то суд приходить до висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved