Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-07 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з вказаним вище позовом, в якому свої позовні вимоги обґрунтувала тим, що вона є власником 45/100 частин домоволодіння [ADDRESS] . Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є власниками 55/100 частин вказаного домоволодіння. В цілому домоволодіння складається з наступних об`єктів: житлового будинку літ. «А» (житловою площею 72,1 кв.м.) та житлового будинку літ. «Б» (житлова площа 63,0 кв.м.), сараї літ. В, Г, Е, Ж, туалет літ. Д, гараж літ. З, водопровід №1, мастіння І, огорожа №3-6, та розташоване на земельній ділянці площею 738,00 кв.м. Добровільно вирішити питання щодо реального поділу нерухомого майна та визначення порядку користування земельною ділянкою з відповідачами неможливо. З урахуванням уточнених в ході розгляду позовних вимог просила суд поділити в натурі домоволодіння з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на два окремих домоволодіння між нею та відповідачами, відповідно до належних їм часток та встановити порядок користування земельною ділянкою за вказаною вище адресою відповідно до першого варіанту висновку судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 40 від 12.07.2021 року, стягнути з відповідачів на її користь судові витрати у розмірі 14\~114,91, які складаються з: 840,80 грн. сплачений судовий збір, 2800 грн. кадастрова зйомка, 10\~474,11 грн. витрати за проведення експертизи, а також витрати на правову допомогу. Крім того, просила суд не стягувати з неї компенсацію за перевищення частки у розмірі 37\~588,00 грн., оскільки вважає, що вартість її майна не змінилась, тому стягнення є неможливим. Ухвалою суду від 08.07.2020 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. 20.08.2020 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з зустрічним позовом про виділ частки в натурі, посилаючись на те, що вони є співвласниками домоволодіння [ADDRESS] , а саме їм належить 55/100 частин відповідно до договору дарування від 20.05.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Ларічевою Е.А.. Відповідач є власником 45/100 частин спірного володіння. З урахуванням уточнених позовних вимог просили суд виділити в натурі частину домоволодіння та надвірних будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] з урахуванням часток співвласників [PERSON] та [PERSON] , а також встановити порядок користування земельною ділянкою за вказаною вище адресою згідно першого варіанту висновку судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 40 від 12.07.2021 року, стягнути з [PERSON] на їх користь 37\~588,00 грн. за перевищення частки у домоволодінні. Ухвалою суд від 17.03.2021 року зустрічна позовна заява об`єднана в одне провадження із первісним позовом. В судове засідання позивач за первісним позовом не з`явилась, надала повноваження представнику. Представник позивача за первісним позовом в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, просив позовні вимоги задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. Зустрічний позов [PERSON] та [PERSON] визнав. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового засідання була повідомлена у встановленому законом порядку. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав повноваження представнику. Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав з урахуванням уточнень, просив їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. Враховуючи подані заяви та належне повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання суд, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. За змістом статей 316,317 ЦК України право власності це право особи, володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, незалежно від волі інших осіб, але в межах, передбачених законом. Відповідно до ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх спільною згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] є власником 45/100 частин домоволодіння [ADDRESS] згідно договору дарування від 12.08.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Л.М.. [PERSON] та [PERSON] є співвласниками 55/100 частин домоволодіння [ADDRESS] , відповідно до договору дарування від 20.05.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Ларічевою Е.А.. В цілому домоволодіння складається з двох житлових будинків: житловий будинок літ. «А», площею 97,3 кв.м., з прибудовами літ. «а» (сіни) площею 26,4 кв.м., та літ. «а1» (сіни), площею 29,0 кв.м., та житловий будинок літ. «Б», площею 31,7 кв.м., з прибудовами літ. «Б1» (житлова прибудова), площею 15,1 кв.м., літ. «б» (сіни) площею 7,1 кв.м., та літ. «б1» (сіни), площею 9,6 кв.м., а також господарських будівель та споруд: сараю літ. «В», площею 11,8 кв.м., сараю літ «Г», площею 3,4 кв.м., вбиральні літ. «Д», площею 5,6 кв.м., сараю літ «Е», площею 3,3 кв.м., сараю літ. «Ж», площею 5,4 кв.м., гаражу літ. «Г», площею 30,9 кв.м., водопроводу №1, воріт №3, хвіртки №4, огорожі №5, огорожі №6, мостіння І. У відповідності до рішення Зеленівської селищної ради депутатів від 03.10.1995 року № 38 площа виділеної земельної ділянки для обслуговування домоволодіння [ADDRESS] становить 740,00 кв.м.. Фактично спірне домоволодіння розташоване на земельній ділянці площею 832 кв.м., що більше ніж виділена на 92 кв.м. Відповідно до ч.1ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Поняття спільної часткової власності визначено у ч.1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю субєктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно з ч. 3 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.364ЦК України власник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності Відповідно до\~ ст.367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження N 61-22087св19), зроблено висновок, що «відповідно до\~статті 367 ЦК України \~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Відповідно до статті 120 ЗК України (в редакції, чинній на час придбання позивачами частки домоволодіння), до особи, яка придбала житловий будинок, будівлю або споруду, що розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування. При переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі і споруди. Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки (стаття 88 ЗК України). Загальні правила вирішення спорів щодо порядку володіння й користування земельною ділянкою застосовуються також у випадку, коли належний особам на праві спільної власності жилий будинок, господарські будівлі та споруди розташовані на земельній ділянці, яка знаходилася в їх користуванні до її приватизації або за договором оренди. Порядок користування земельною ділянкою, на якій розташований належний співвласникам житловий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається, насамперед, їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, у зв`язку з чим при застосуванні статті 88 ЗК України при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або житловий будинок, слід брати до уваги цю угоду. При вирішенні спору про встановлення порядку користування земельною ділянкою, визначаючи варіанти користування, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Аналогічні висновки викладені Верховним Судом України у постановах від 15 травня 2017 року у справі № 6-841цс16 та від 1 листопада 2017 року у справі № 6-2454цс16 Згідно висновку судової будівельно-технічної\~та земельно-технічної\~експертизи №\~40\~від 12.07.2021\~року на розгляд суду пропонується два технічно можливі варіанти поділу домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] та два технічно можливі варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою, які мають відхилення від розміру часток в праві власності на домоволодіння, але повністю відповідає фактичному порядку користування приміщеннями житлового будинку, а також господарськими будівлями та спорудами. За ч.3 ст.364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. В ході судового розгляду справи сторони дійшли згоди щодо поділу домоволодіння та визначення порядку користування земельною ділянкою, розташованими за адресою: [ADDRESS] у відповідності до першого варіанту висновку судової будівельно-технічної\~та земельно-технічної\~експертизи №\~40\~від 12.07.2021\~року за яким: - [PERSON] виділяється у власність 50/100 частина домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] вартістю 387107,00 грн., що більше правовстановлюючої частки на 5/100, що складає 37\~588,00 грн.; та у користування земельна ділянка з боку фасадної межі, задньої межі та лівої бокової межі площею 333 кв.м. з виходом на [ADDRESS] ; - [PERSON] та [PERSON] виділяється у власність 50/100 частин домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] вартістю 389\~601,00 грн., що менше правовстановлюючої частки на 5/100 та складає 37\~588,00 грн. та у користування земельна ділянка з боку фасадної межі, задньої межі та правої бокової межі площею 407 кв.м. з виходом на [ADDRESS] земельної ділянки, що пропонується до виділу, відповідає площу земельної ділянки, що прочитається, у відповідності до розміру часток в праві власності на домоволодіння. Враховуючи перевищення вартості частки у праві власності [PERSON] на домоволодіння, з останньої на користь [PERSON] та [PERSON] підлягає стягненню 37\~588,00грн. За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення первісного та зустрічного позову відповідно до першого варіанту висновку судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 40 від 12.07.2021 року. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати, які складаються з : 840,80 грн. сплачений судовий збір, 2800 грн. оплата кадастрової зйомки, 10\~474,11 грн. витрати за проведення експертизи, а всього 14\~114,91 грн., тобто по 7\~057,46 грн. з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: approved