Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-29 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії. Позовні вимоги мотивує тим, що вона та [PERSON] є суміжними користувачами земельних ділянок, розташованих за адресами [ADDRESS] та [ADDRESS] відповідно. Рішенням 17 ої 7 го скликання Івановецької сільської ради від 09 лютого 2017 року «Про встановлення меж земельної ділянки [PERSON] в [ADDRESS] » було затверджено акт комісії по встановленню меж земельної ділянки [PERSON] та [PERSON] та встановлено межі земельної ділянки відповідача. Встановлена вказаним рішенням межа проходила по території земельної ділянки [PERSON] , а належна огорожа № 3 опинилася на земельній ділянці [PERSON] . У свою чергу відповідач встановив на затвердженій межі свою огорожу, демонтувавши при цьому огорожу [PERSON] . Рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 09.11.2017 року рішення 17-ої сесії 7 го скликання Івановецької сільської ради від 09.02.2017 року «Про встановлення меж земельної ділянки [PERSON] в [ADDRESS] » скасовано. Отже, дії відповідача по демонтажу огорожі № 3, що була розташована між земельними ділянками [ADDRESS] та [ADDRESS] та встановлення своєї огорожі є неправомірними. Відповідно до технічного паспорта на домоволодіння [ADDRESS] огорожа № 3 на межі земельних ділянок сторін виготовлена з металу та має протяжність 22 погонних метрів. Розмір збитків у зв`язку із знищенням огорожі, [PERSON] оцінює у 22\~000, гривень. Однак для більш точного визначення розміру заподіяної шкоди, просила призначити судову будівельно-технічну експертизу. Враховуючи вищенаведене, просить суд зобов`язати [PERSON] за власний кошт демонтувати встановлену ним огорожу на межі земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] та стягнути з [PERSON] на її користь шкоду заподіяну знищенням огорожі № 3 на межі земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] у розмірі 72\~000,00 гривень, з яких 22\~000,00 гривень матеріальна шкода та 50\~000,00 моральна шкода. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 14.05.2019 року провадження у справі відкрито та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 14.11.2019 року призначено справу до судового розгляду. Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили позов задоволити з підстав, зазначених в позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити в їх задоволенні. Крім того, 04.06.2019 року відповідачем було подано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позовна заява є безпідставною та необґрунтованою. Вказує, оскільки жодних збитків діями відповідача позивачу не було заподіяно та відповідно підстави для задоволення позову відсутні, в тому числі і щодо демонтажу встановленої за рахунок відповідача нової огорожі. Крім того, позивачем не доведено факт заподіяння моральної шкоди, якими діями бездіяльністю відповідача вони були заподіяні. А тому підстави для задоволення позову відсутні. Заслухавши пояснення позивача та її представника, заперечення представника відповідача, дослідивши та перевіривши зібрані у справі докази, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, що також встановлено статтею 12 цього Кодексу. Згідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, \~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. В судовому засіданні встановлено та підтверджується матеріалами справи, що житловий будинок в [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] (а.с. 4-6). Також судом встановлено, що власником домоволодіння за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав від 27.10.2007 року, № 16437682 (а.с. 40). Рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 09.11.2017 року рішення 17-ої сесії 7 го скликання Івановецької сільської ради від 09.02.2017 року «Про встановлення меж земельної ділянки [PERSON] в [ADDRESS] » скасовано (а.с. 7-8). Згідно висновку № 21-08/19 будівельно-технічної експертизи від 14.08.2019 року вартість збитків заподіяних знищенням металевої огорожі № 3 довжиною 22 погонних метрів на межі земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] становить 20446,00 гривень. Також у висновку експерта зазначено, що на час обстеження на місці зруйнованої огорожі відповідачем [PERSON] вже була встановлена нова огорожа з металевих листі на профнастилу по металевих трубостойках на бетонному цоколі ( а.с. 63-73). В подальшому, ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 08.01.2020 року було призначено повторну експертизу. Згідно із висновком № 9076 судової оціночно-будівельної експертизи від 22.12.2020 року вартість демонтованої огорожі земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] станом на лютий 2017 рік (час демонтажу огорожі згідно позову) 2032,65 гривень, станом на грудень 2020 року 3110,40 гривень. Також експертом встановлено, що під час проведення дослідження на місці знаходження об`єкту експертизи , що на спільній межі домоволодінь [ADDRESS] та [ADDRESS] встановлена огорожа, а саме огорожа довжиною 22,4 м. від будівлі літньої кухні (літ. Б буд. № 5) являє собою стрічковий моноліній фундамент з уступами., в який заанкерований металевий каркас з металевих прямо шовних зварних труб діаметром 50 мм та труби профільної перерізом 40 ммх20мм. На каркас змонтовано металеві листи з профнастилу. Далі огорожа на довжині від 22,4 м від будівлі літньої кухні (літ Б буд. № 5) представлена у виді сітки рабиці по металевих стовпах. Судовим експертом визначено технічний стан огорожі до демонтажу та її фізичний знос, який складає 75 % і відповідно технічний стан ветхий. Елементи демонтованої огорожі покриті іржою, а окремі її елементи уражені корозією аж до втрати своєї несучої здатності ( а.с. 129-158). У відповідності до положень ч.1\~ст.316 ЦК України\~правом власності є право особи на річ (майно) яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ч.1 ст.\~1\~ст.317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.6\~ст.319 ЦК України\~держава не втручається у здійснення власником права власності. У відповідності до ч.3\~ст.386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно зі\~ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1\~ст.12 ЦПК України). Згідно\~із ст.13 ЦПК України\~(диспозитивність цивільного судочинства) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову\~це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні\~це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи (ст.76 ЦПК України).\~\~\~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2\~ст.77 ЦПК України). Згідно ч.1\~ст.1166 ЦК України\~(яка встановлює відповідальність за шкоду, яка спричинена в результаті делікту), майнова шкода, завдана фізичній особі, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~\~Разом з цим, відповідно до роз`яснень, що викладені в п.2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~(зі змінами), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей\~440\~і\~450 ЦК\~шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи (абзац перший пункту 2 із змінами, внесеними згідно з Постановою Верховного Суду України №9 від 24.10.2003 року). \~Зі змісту та суті обґрунтування доводів позовної заяви вбачається, що позивач вказує про заподіяння йому матеріальної шкоди шляхом встановленням відповідачем на затвердженій межі свою огорожу, демонтувавши при цьому огорожу [PERSON] . Отже, дії відповідача по демонтажу огорожі № 3, що була розташована між земельними ділянками [ADDRESS] та [ADDRESS] та встановлення своєї огорожі є неправомірними. \~Положення\~ст.22 ЦК України\~визначають підстави для відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Частиною 2 цієї статті визначено поняття збитків. Так, збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Підстави для настання цивільно-правової відповідальності за порушення земельного законодавства, встановлено, зокрема,\~ЗК України. Відповідно до ч.2\~ст.152 ЗК України\~власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Отже, виходячи з вказаних приписів\~ЦК України\~та\~ЗК України\~відшкодування шкоди (збитків) є заходом цивільної відповідальності, зокрема за завдану шкоду майну чи за порушення прав власника земельної ділянки. Як роз`яснив Верховний Суд України у своїй постанові від 14.06.2017 року (забезпечуючи єдність судової практики у застосуванні норм матеріального права), аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що відшкодування збитків (упущеної вигоди) є видом цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності, негативного результату такої поведінки (збитків), причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками, вини правопорушника. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає. Отже, відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише за наявності передбачених законом умов, сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільно-правової відповідальності. Суд при оцінці сукупності доказів у справі, що подані на підтвердження заявлених позовних вимог виходить з положень ст.ст.12, 77, 78, 80, 81 ЦПК України\~та враховує висновки, які викладені у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року та у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) про те, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом»; таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що на даний час на місці демонтованої огорожі відповідачем [PERSON] була встановлено нова огорожа з металевих листів, що також підтверджується матеріалами справи (а.с. 129-137), відтак позовні вимоги в частині зобов`язання [PERSON] за власний кошт демонтувати встановлену ним огорожу на межі земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] є безпідставними. Щодо відшкодування матеріальної шкоди заподіяну знищенням огорожі № 3 на межі земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] у розмірі 22\~000,00 гривень, суд виходячи з сукупності вищевикладеного та проаналізованих доказів у справі, приходить до висновку, що стороною позивача у справі не доведено належними і допустимими доказами, що їй було заподіяно збитки в розумінні ст. 22 ЦК України. Таким чином враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача матеріальної шкоди. Враховуючи, що суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявлених позовних вимог позивача про відшкодування матеріальної шкоди за обставин, які наведені вище, відповідно, не вбачається підстав для задоволення заявлених позовних вимог про відшкодування моральної шкоди за обставин, які наведені в обґрунтуванні заявленого позову. \~\~\~\~З огляду на те, що суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди та зобов`язання вчинити певні дії. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved