Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовом до ПП [PERSON] про розірвання договору підряду та відшкодування збитків, мотивуючи вимоги тим , що 02.08.2016р. між нею та відповідачем було укладено договір №236 щодо виготовлення та встановлення метало пластикових виробів із склопакетами на умовах визначених договором. До того ж 02.08.2016р. позивачем [PERSON] було сплачено відповідачу ПП [PERSON] грошові кошти у розмірі 36900грн.. Проте, у встановлений договором строк відповідач ПП [PERSON] не виконала умов вищевказаного договору, розірвати вищевказаний договір або повернути сплачені кошти відмовила. Тому, [PERSON] звернулась до суду з позовом і просить суд розірвати укладений між нею та ПП [PERSON] договір №236 від 02.08.2016р. з приводу виконання робіт щодо виготовлення метало пластикових конструкцій та стягнути на її користь у якості відшкодування збитків суму завдатку, яка була сплачена нею у розмірі 36000грн.. Позивач [PERSON] у судове засідання не зявилася , про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином , надала до суду заяву , в якій просила розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала, проти заочного рішення не заперечувала. Відповідач ПП [PERSON] у судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки до суду не повідомила. У звязку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України не здійснювалось. Оскільки позивач [PERSON] в поданій до суду заяві не заперечував проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, судом 18.09.2017р. на підставі ст.ст.224, 225 ЦПК України було винесено ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши письмові матеріали справи , суд прийшов до висновку , що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно із ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Частинами 1, 2 ст. 865 ЦК України встановлено, що за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. Статтею 866 ЦК України встановлено, що договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. Матеріалами справи встановлено, що відповідач [PERSON] є фізичною особою підприємцем, що підтверджується витягом від 21.11.2016р. з офіційного сайту Міністерства юстиції України. Між [PERSON] та ПП [PERSON] був укладений договір від 02.08.2016р. №236, за умовами якого остання зобовязалася організувати роботи з виготовлення та передачі у власність ПВХ конструкцій протягом 21 дня з моменту підписання договору. Вартість замовлення складає 28800грн.. Договір вступає в силу з моменту підписання і є дійсним до повного виконання зобовязань сторонами. Згідно з копіями квитанцій до прибуткового ордеру №289, 290,392 від 02.08.2016р. та 17.08.2016р. відповідно, [PERSON] сплатила на підставі договору ПП [PERSON] грошові кошти у розмірі 20200грн., 4600грн. та 10900грн., всього 35700грн.. Таким чином, між позивачем [PERSON] та ПП [PERSON] виникли правовідносини, що випливають з договору побутового підряду по виготовленню ПВХ конструкцій зі склом. Закон покладає на підрядника обовязок до укладання договору побутового підряду надати замовникові необхідну та достовірну інформацію про запропоновані роботи, їх види та особливості, про ціну та форму оплати роботи, а також повідомити замовникові на його прохання інші відомості, що стосуються договору. Підрядник зобов'язаний назвати замовникові конкретну особу, яка буде виконувати роботу, якщо за характером роботи це має значення (ст. 868 ЦК України). Частиною 1 ст. 872 ЦК України встановлено, що якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі, виконаній із матеріалу замовника, він має право вимагати за своїм вибором: 1) виготовлення іншої речі з однорідного матеріалу такої самої якості; 2) розірвання договору та відшкодування збитків. Аналогічні норми закріплені частиною 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», якою встановлено, що споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Як було встановлено в судовому засіданні, відповідач ПП [PERSON] в обумовлений договором строк ПВХ конструкції зі склом не виготовила та частину попередньої оплати за договором від 02.08.2016р. №236 в загальній сумі 35700грн. позивачці [PERSON] не повернула. За таких обставин суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню. При цьому способи захисту права, які обрала позивач відповідають тим способам, які встановлені ЦК України та Законом України «Про захист прав споживачів». Відповідно до ч.3 ст.88 ЦПК України , якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Тому, з відповідача ПП [PERSON] підлягає стягненню на користь держави судовий збір по справі у розмірі 640грн..

Outcome: partial