Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-24 00:00:00

[PERSON] звернулася до Автозаводського районного суду м.Кременчука з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири. Позивач свої вимоги обґрунтувала тим, що вона є власником квартири [ADDRESS]. 10.02.2014 року відбулося залиття даної квартири та гаражного приміщення [NUMBER], яке розташоване під цією квартирою по причині аварії в системі водопостачання в [ADDRESS], яка належить на праві власності відповідачу [PERSON] Внаслідок залиття квартири та гаражного приміщення їй завдано матеріальну шкоду, яка згідно висновку експерта від 30.09.2014 року, становить 215116,80 грн. Розмір завданої їй моральної шкоди у зв'язку з пошкодженням майна вона оцінює в 50000 грн. Посилаючись на вказані обставини, позивач просила суд стягнути з [PERSON] на її користь матеріальну шкоду в сумі 215116,80 грн. та моральну шкоду в сумі 50000 грн. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Пояснила, що залиття квартири позивача сталося з вини відповідача, яка є власником квартири [ADDRESS]. Розмір матеріальної шкоди, спричиненої позивачу залиттям визначено будівельно-технічною експертизою і становить 215116,80 грн. За проведення експертизи [PERSON] сплатила 2640 грн. Крім того, позивачу завдана моральна шкода в розмірі 50000 грн., оскільки у вказаній квартирі був майже завершений ремонт. Внаслідок залиття квартира фактично не придатна для проживання через наявність плісняви. [PERSON] доведеться докладати багать зусиль, витратити багато часу і коштів для того, щоб привести квартиру до попереднього стану. Вказані обставини, а також те, що шкода до сих пір не відшкодована, завдають позивачу душевних страждань. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Відповідно до ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані суду докази, приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позову з наступних підстав. Статтею 1166 ЦК України визначено загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду. Так, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Юридичною підставою цивільно-правової відповідальності є закон, а фактичною - вчинення цивільного правопорушення. Тому особа підлягає цивільно-правовій відповідальності за наявності сукупності умов, які утворюють склад цивільного правопорушення. Підставами цивільно-правової відповідальності є: протиправність поведінки (дія чи бездіяльність); наявність майнової та (або) моральної шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою і заподіяною шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду. Цивільно-правова відповідальність настає за умови, якщо дія чи бездіяльність, якими заподіяно шкоду, є протиправними чи заборонені законом. Судом встановлено, що [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON]) на праві власності належить квартира [ADDRESS] та гаражне приміщення [ADDRESS], що підтверджується копіями свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії ЯЯЯ № 268278 від 06.02.2006 року, виданого Кременчуцькою міською радою Полтавської області та свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії ЯЯЯ № 268264 від 01.02.20006 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області Вказане також підтверджується копіями витягів про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації» № 9755497 від 06.02.2006 року, № 9733576 від 02.02.2006 року. Інформація з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна № 28411261 від 21.10.2014 року підтверджує, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу серії ВЕВ № 180403 від 23.08.2006 року посвідченого [PERSON], приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу. 10.02.2014 року в квартирі [ADDRESS] сталася аварія у системі водопостачання, внаслідок якої відбулося залиття квартири № 2 та гаражного приміщення, належних [PERSON], що підтверджується актами ТОВ «ЖЕП «Перспектива» від 19.02.2014 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), За висновком судової будівельно-технічної експертизи № П-128 від 30.09.2014 року вартість матеріальної шкоди спричиненої внаслідок залиття власнику квартири [ADDRESS] та гаражного приміщення [ADDRESS], складає 215116,80 грн. Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідач не надала суду доказів на спростування факту залиття з її вини квартири № 2 та гаражного приміщення [NUMBER], розташованих за адресою: [ADDRESS]. та завдання в звязку з цим матеріальної шкоди позивачу у розмірі 215116,80 грн. Враховуючи викладені обставини, а також те, що на момент розгляду справи відповідач не відшкодувала позивачу завдану нею шкоду, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди ґрунтуються на вимогах чинного законодавства і підтверджуються наданими суду доказами, які є належними та допустимими, в зв'язку з чим підлягають задоволенню. Таким чином з відповідача на користь позивача необхідно стягнути матеріальну шкоду в розмірі 215116,80 грн. При вирішенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди суд виходив із наступного. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені ст. 1167 ЦК України, а саме, наявність вини особи, яка завдала таку шкоду. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичної особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до роз'яснень, даних в п.п. 5, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (не майнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. З огляду на положення Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (не майнової) шкоди», суд врахував істотність вимушених змін у життєвих стосунках позивача, спричинення негативних змін у звичайних умовах її життя, що зумовлено витратою часу на документальне оформлення факту залиття квартири та гаражного приміщення та захист свого порушеного права в судовому порядку. Також суд вважає, що сам факт залиття майна, яке належить позивачу на праві власності, безперечно заподіяв шкоду її інтересам і спричинив моральні переживання. Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги [PERSON] щодо стягнення моральної шкоди суд вважає обґрунтованими. При визначенні розміру моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача суд виходив із засад розумності, виваженості,справедливості та вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 5000 грн. Згідно вимог ч.3 ст.79 ЦПК України до витрат пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати на правову допомогу, витрати сторін та їх представників пов'язані з явкою до суду, перекладачів та проведення судових експертиз, витрати пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчинення інших дій, необхідних для розгляду справи, витрати пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. Тому з урахуванням положень ст. 88 ЦПК України, суд стягує з відповідача на корить позивача судові витрати пов'язані з оплатою судового збору в сумі 2394,77 грн. (215116,80 грн. за позовні вимоги майнового характеру та 243,60 грн. за позовні вимоги немайнового характеру) та судові витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи в сумі 2640 грн., що підтверджуються квитанцією № 591 від 30.09.2014 року.

Outcome: partial