Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-07 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський 48» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття лоджії. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вона на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 06.12.2014 є власником чотирьохкімнатної квартири, розташованої на десятому поверсі десятиповерхового будинку [ADDRESS] , в якій вона проживає разом зі своєю сім`єю. З 2001 року позивач неодноразово зверталася до різних інстанцій, у тому числі й до керівництва будинку з проханням зробити ремонт даху. Згідно з актом від 04.01.2001, складеним комісією у складі інженеру ДУН ООО «А.О.» «Мрія-Інвест» Полтавського А.Н., слюсаря - сантехніка [PERSON] та [PERSON] , затвердженим колишнім директором ДУН ООО «А.О.» «Мрія-Інвест» [PERSON] , був зроблений висновок щодо того, що затікання та протік козирків балконів та лоджій кв. 35 (балкону кухні, лоджії залу, балкону спальні) відбувається в результаті порушення гідроізоляції з моменту здачі будинку в експлуатацію. Дана комісія вважала за необхідне відновити гідроізоляційний шар козирків балконів та лоджій. Між тим, жодного ремонту балконів та лоджій квартири позивача за весь цей час зроблено так і не було, під час дощу уся вода потрапляла до її квартири. Голова правління ОСББ «Гвардійський 48» [PERSON] на неодноразові скарги запевнив її у тому, що у разі, якщо вона зробить ремонт козирку балкону (лоджії) за свій рахунок, то його погасять за рахунок квартплати, навіть допоміг із робочими. Після того, як вона у грудні 2018 року зробила відповідний ремонт на загальну суму 5370,00 грн., 20.12.2018 звернулася до голови правління з проханням списати із розрахунку за квартплату 5370,00 грн., які вимушена була витратити на ремонт козирку балкону (лоджії) у зв`язку із постійним затіканням дощових вод всередину балкону, що не тільки приводило к псуванню внутрішньої обробки, але і до руйнування цегляної кладки, яка підтримує даний козирок балкону. Для добровільного вирішення вищевказаного питання, позивач неодноразово зверталася до відповідача, але жодної відповіді від нього за весь цей час так і не отримала. Більш того, її звернення до нього направляла поштою замовним відправленням із зворотнім повідомленням про вручення, але останній навіть не приходив на пошту для їх отримання і усі звернення поштою поверталися назад. У зв`язку з повним ігноруванням відповідачем звернень, позивач була вимушена звертатися із скаргами як письмово, так і шляхом звернень на особистих прийомах на бездіяльність по даному питанню до керівників підприємств та установ міста, а саме: до прокуратури міста Сєвєродонецька, в.о. міського голови Ткачука В.П., начальника УЖКГ Ковалевського А. та інших, але всі запити були перенаправлені до відповідача. Відповідач повідомив позивача про те, що дані питання вирішуються виключно рішенням загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. На даних зборах було лише 10 осіб, а повинні бути 40. Згодом комісія із двох осіб склала протокол, згідно з яким «за» - 27 осіб та 13 -«проти». Позивач не погодилася з даним протоколом та сама зібрала 42 підписи «за». Між тим, станом на сьогодні, їй так і не погасили витрати за проведений ремонт за рахунок квартплати. Внаслідок зазначеного вище ремонту лоджії позивача, була завдана матеріальна шкода, розмір якої згідно з висновком оцінювача ПВКП «Кварта», який викладено у Звіті про оцінку вартості збитків завданих внаслідок залиття лоджії складає 5\~914,00 грн. Крім того, за виконання роботи по проведенню незалежної оцінки матеріального збитку, завданого позивачу внаслідок залиття лоджії, ним ПВКП «Кварта» було сплачено 3 000 грн. Відтак, внаслідок неправомірних дій відповідача майну позивача завдана матеріальна шкода на загальну суму 8\~914,00 грн. Також позивач вважає, що у зв`язку із залиттям її лоджії, а також безпідставною відмовою й небажанням відповідача в добровільному порядку відшкодувати завдану матеріальну шкоду, їй заподіяно моральну шкоду, яку вона оцінює в 5 000 грн. Так в результаті пошкодження лоджії в цілому, звичайної домашньої обстановки, що призвело до необхідності її ремонту та відновлення, позивач зазнала душевних страждань, була змушена замість звичайних для себе справ займатися питаннями відновлення та ремонту лоджії, а також пошуками необхідних для цього коштів. Позивач певний час не мала змоги користуватися лоджією, яка певний час знаходилась у занедбаному стані. Позивач просила стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський 48» на її користь: в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням майна 5\~914,00 грн., в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої у зв`язку з оплатою ПВКП «Кварта» робіт щодо незалежної оцінки матеріального збитку 3 000 грн., а всього 8\~914,00 грн.; в рахунок відшкодування моральної шкоди 5 000 грн.; понесені нею судові витрати. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. В судове засідання представник відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський 48» не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Позивач не заперечувала проти розгляду справи за відсутності відповідача. У зв`язку з наведеним, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини. З матеріалів справи вбачається, що згідно з копією свідоцтва про право на спадщину за законом серії НАА № 847158, виданого 06.12.2014 державним нотаріусом Першої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори Фесенком О.М., зареєстрованого у реєстрі за № 2-995, та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 30569618, виданого 06.12.2014 державним нотаріусом Першої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори Фесенком О.М., [PERSON] є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до копії Акту від 04.01.2001, складеного комісією у складі інженеру ДУН ООО «А.О.» «Мрія-Інвест» Полтавського А.Н., слюсаря-сантехніка [PERSON] та [PERSON] , затвердженого колишнім директором ДУН ООО «А.О.» «Мрія-Інвест» [PERSON] , затікання та протік козирків балконів та лоджій кв. 35 (балкону кухні, лоджії залу, балкону спальні) відбувається в результаті порушення гідроізоляції з моменту здачі будинку в експлуатацію. Дана комісія вважала за необхідне відновити гідроізоляційний шар козирків балконів та лоджій. Як вбачається зі звіту «Про оцінку вартості розміру (матеріального збитку) шкоди, заподіяної власнику внаслідок залиття лоджії», виконаного 10.07.2020 Приватним виробничо-комерційним підприємством «Кварта», вартість збитків, спричинених [PERSON] внаслідок залиття лоджії квартири [ADDRESS] , склала 5\~914,00 грн. Для відновлення лоджії необхідно: відновлення гідроізоляційного шару козирка лоджії, улаштування покрівель мансардних із металочерепиці «Монтерей», обшивання лоджії плитами (вагонка), покриття олійними або спиртовими лаками по пофарбованій або поґрунтованій поверхні стін за 2 рази. Згідно з копією Акту прийому-передачі робіт з оцінки майна від 10.07.2020 [PERSON] прийняла від суб`єкта оціночної діяльності Приватного виробничо-комерційного підприємства «Кварта» виконаний на підставі договору № 29-3 на проведення оцінки збитку від 07.07.2020 звіт незалежної оцінки матеріального збитку, завданого громадянину України [PERSON] , внаслідок затоплення лоджії квартири. Вартість послуг за незалежну оцінку складає 3 000, 00 грн. Відповідно до копії квитанції до приходного касового ордеру № 29 від 07.07.2020, [PERSON] сплатила вартість послуг з визначення розміру (матеріального збитку) шкоди, заподіяної власнику майна на користь ПВКП «Кварта» у розмірі 3 000, 00 грн. З копій квитанції та копії товарного чеку від 23.05.2018, копії чеку та копії накладної від 30.10.2018 та копії Акту здачі-прийняття виконаних робіт (надання послуг) від 01.11.2018 вбачається, що вартість відновлювального ремонту лоджії, яку фактично сплатила позивач, склала 5\~370,01 грн. З копії листа [PERSON] на ім`я голови ОСББ «Гвардійський 48» від 01.06.2018, який було особисто отримано 04.06.2018, вбачається, що позивач просить провести ремонт даху козирка лоджії на розі будинку, вирішити дане питання або за рахунок квартирної плати остання змушена робити ремонт. Згідно з копією листа [PERSON] на ім`я голови ОСББ «Гвардійський 48» від 20.12.2018, який було особисто отримано 23.12.2018, позивач просить списати за рахунок квартирної плати грошові кошти в розмірі 5\~370,00 грн., які вона сплатила за ремонт козирка балкону (лоджії). Вищевказані листи залишені без уваги відповідача. Отже,\~з досліджених\~в судовому\~засіданні фактичних\~обставин справи\~судом встановлено,\~що спір\~між сторонами\~виник з приводу\~відшкодування завданих\~позивачу відповідачем\~матеріальної та\~моральної шкоди,\~завданої залиттям\~лоджії квартири. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу\~України. Відповідно до частини третьої\~статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до частин першої, другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27.12.2019 у справі № 686/11256/16-ц. Факт залиття лоджії квартири та відповідного її ремонту, власником якої є позивач, з вини відповідача підтверджується квитанціями, товарним чеком від 23.05.2018, чеком та накладною від 30.10.2018, Актом здачі-прийняття виконаних робіт (надання послуг) від 01.11.2018, Звітом «Про оцінку вартості розміру (матеріального збитку) шкоди, заподіяної власнику внаслідок залиття лоджії», виконаного 10.07.2020 Приватним виробничо-комерційним підприємством «Кварта. Зазначені документи є належними та допустимими доказами. Отже, відповідно до ст. 22 ЦК України позивач має право на відшкодування втрат, яких вона зазнала у зв`язку з пошкодженням лоджії квартири та витрат для відновлення свого порушеного права, тобто на відшкодування реальних збитків, а тому суд вважає, що позивач [PERSON] має право на стягнення з відповідача на її користь реальних збитків, які складають 5\~370,01 грн. та 3 000,00 грн. вартість робіт щодо незалежної оцінки матеріального збитку. Щодо позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд вважає, що вона підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Пунктами 3, 9, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.95 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зі змінами та доповненнями, передбачено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку із порушенням наданих прав, порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя. Розмір відшкодування моральної (немайнової шкоди) суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (душевних, психічних), яких зазнав позивач та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно з п. 5 вказаної вище постанови Пленуму, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. На думку суду, позивач поза всяким розумним сумнівом зазнала моральних та душевних страждань у зв`язку з пошкодженням її майна на значну суму та неможливість його використання у звичному режимі. Вказані прояви душевних страждань є типовими для будь-якої звичайної людини, майно якої було пошкоджено на значну суму та яка має змінити свій нормальний уклад життя для здійснення заходів з приводу відновлення пошкодженого майна та здоров`я. Наявність у позивача цих душевних страждань є очевидною. На думку суду, справедливим та розумним розміром відшкодування моральної шкоди на користь позивача в даному випадку буде сума в розмірі 5 000 грн., що враховує глибину та тривалість душевних страждань позивача і відповідає принципу співмірності. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанцією № 0.0.1765366777.1 від 13.07.2020 про сплату судового збору у сумі 840,80 грн., який відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial