Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-12 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з заявою в якій зазначає, що [INFO] року померла її мати - [PERSON], яка проживала в с.Жеребкове, Ананьївського району Одеської області. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно, в тому числі на земельну ділянку, площею, 3,28 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Жеребківської сільської ради Ананьївського району Одеської області, посвідчену державним актом на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], виданого 23 серпня 2007 року Ананьївською районною державною адміністрацією Одеської області на підставі розпорядження райдержадміністрації Ананьївського району Одеської області від 15 грудня 2005 року №478. Заповіту щодо розпорядження своїм майном [PERSON] не залишила. Позивач як спадкоємець за законом звернулася до Ананьївської районної державної нотаріальної контори Одеської області з приводу належного переоформлення спадку, який залишилася після смерті [PERSON], у вигляді земельної ділянки, площею, 3,28 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Жеребківської сільської ради Ананьївського району Одеської області, посвідченої державним актом на право власності на земельну ділянку [NUMBER], однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, в зв'язку з тим, що позивачем пропущено шестимісячний термін для прийняття спадщини, в зв'язку з чим рекомендовано звернутися до суду (а.с.10). [PERSON] вказує, що право власності [PERSON] на вказану земельну ділянку підтверджується доданими до справи доказами, однак вона не зверталася до нотаріальної контори з приводу подання заяви про прийняття спадщини через те, що спадщину мав успадкувати її молодший брат, як бажали за життя їх батьки. Саме він після смерті матері розпоряджався зазначеною земельною ділянкою, здавав в оренду, та отримував орендну плату. Оскільки брат [INFO] року помер, не оформивши спадкове майно, тому вона вирішила переоформити спадкове майно на своє ім'я. Через вказані обставини, поважаючи волю батьків, вона пропустили встановлений законодавством шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою, в зв'язку з чим звернулася до суду та просить задовольнити позовні вимоги. Позивач в судове засідання на розгляд справи не з'явилася. Представник позивача, діючий на підставі ордеру, в судовому засіданні під час розгляду справи, доводи, викладені в позовній заяві підтримав та зазначив, що позивачем пропущено шестимісячний термін звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою з поважних причин, оскільки спадщину після смерті матері, з бажання батьків за життя, мав прийняти її молодший брат, який [INFO] року помер, так і не оформивши на себе спадкове майно. Також просить врахувати юридичну необізнаність позивача, а також не знала про наявність взагалі державного акту на право власності на земельну ділянку, який знайшла вже після смерті брата, тому просить задовольнити позовні вимоги позивача в повному обсязі. Представник Жеребківської сільської ради Ананьївського району Одеської області в судове засідання не з'явився, однак сільська рада надала на адресу суду письмову заяву (а.с.29), відповідно до якої просять розглянути справу у відсутність їх представника, не заперечують проти розгляду справи за наявними в матеріалах справи доказами. Представник третьої особи, діюча на підставі довіреності, в судовому засіданні під час розгляду справи свої письмові пояснення щодо позову підтримала та зазначила, що в позовній заяві позивач вказує, що спадщину прийняв брат, однак відсутні документи, що позивач та [PERSON] є братом та сестрою, при цьому звертає увагу на лист Ананьївського РВ ДРАЦС щодо відсутності відомостей на [PERSON]. Вказує, що в матеріалах справі відсутнє свідоцтво про смерть батька. Також зазначає, що позивач звернулася до нотаріальної контори ще в 2017 році, тобто до дня смерті брата, тому їй достеменно було відомо про наявність державного акта на право власності на земельну ділянку, тому вважає причини пропуску строку звернення до нотаріальної контори не поважними. Суд, заслухавши представника позивача та представника третьої особи, взявши до уваги неявку позивача та заяву сільської ради, дослідивши матеріали, додані до позовної заяви, приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог позивача слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Встановлено, що позивач - [PERSON], [INFO], уродженка с.Пасицели, Ананьївського району, Одеської області та зареєстрована за адресою: Одеська область, Балтський район, с.Гольма, згідно копії паспорту (а.с.8). Відповідно до копій свідоцтв про смерть, [PERSON] померла [INFO] року та [PERSON] помер [INFO] року (а.с.9,16). Згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] народилася [INFO] року, та її батьками вказано - [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). Судом встановлено, що 26 листопада 1977 року виконавчим комітетом Мардарівської сільської ради Ананьївського району Одеської області було зареєстровано шлюб громадян [PERSON] та [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, актовий запис №16, виданого повторно 26 квітня 2017 року Ананьївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, внаслідок чого її прізвище змінено на «[PERSON]» (а.с.14). Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], виданого Ананьївською районною державною адміністрацією Одеської області 23 серпня 2007 року на підставі розпорядження райдержадміністрації Ананьївського району Одеської області від 15 грудня 2005 року №478, [PERSON] на праві власності належить земельна ділянка, площею 3,28 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Жеребківської сільської ради Ананьївського району Одеської області (а.с.11). Відповідно акту про передачу та прийом земельної частки (паю) в натурі від 23 грудня 2005 року [PERSON], як власнику сертифікату серії ОД №0326533, було передано земельну ділянку в натурі із земель колективної власності КСП «Ілліча», на підставі розпорядження Ананьївської районної державної адміністрації Одеської області від 15 грудня 2005 року №478, в розмірі 3,28 га, розташовану на масиві №17, земельна ділянка [NUMBER] на землях колективної власності КСП «Ілліча» та складено відповідний план (а.с.12). Згідно довідки №1043, виданої 15 серпня 2018 року Жеребківською сільською радою Ананьївського району Одеської області, померла [PERSON] була зареєстрована та проживала по день смерті [INFO] року за адресою: [ADDRESS], разом зі своїм чоловіком - [PERSON], який помер [INFO] року (а.с.15). З копії повідомлення відділу в Ананьївському районі Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, вбачається, що відповідно до пункту 4 розділу ІІ Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення нормативна грошова оцінка одиниці площі ріллі по Одеській області становить 31167,66 грн./га (а.с.17). З копії повідомлення №357/65-25, виданого 07 грудня 2018 року Ананьївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області вбачається, що в результаті перевірки по архіву відділу актових записів про народження дітей [PERSON] та [PERSON] не виявлено. По даним Державного реєстру актів цивільного стану громадян було виявлено наступні актові записи: - про народження №28 від 24 травня 1959 року, складений виконавчим комітетом Пасицелівської сільської ради Балтського району Одеської області відносно [PERSON], [INFO], батько [PERSON] та [PERSON]; - про народження №31 від 06 липня 1961 року, складений виконавчим комітетом Пасицелівської сільської ради Балтського району Одеської області відносно [PERSON], [INFO], батько [PERSON], мати - [PERSON] (а.с.33). З копії повідомлення №68/65-16, виданого 15 січня 2019 року Ананьївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області вбачається, що в результаті перевірки по архіву відділу актових записів про смерть [PERSON] не виявлено. По даним Державного реєстру актів цивільного стану громадян було виявлено актовий запис про смерть №8 від 29 березня 2005 року складений виконавчим комітетом Настасіївської сільської ради Миколаївського району Одеської області відносно [PERSON], [INFO], який помер [INFO] року (а.с.34). Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За загальним правилом (частина 1 статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Статтями 263, 264 ЦПК України, передбачено, що рішення повинно бути законним і обґрунтованим та відповідати на питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувались вимоги і заперечення, якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Так, відповідно до ст.ст.1217, 1220, 1221, 1268 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право на спадщину або має право не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5 гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5. Пунктом 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено судам, що відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами є тривала хвороба спадкоємця, перебування тривалий час за межами України, перебування на строковій службі у Збройних Силах України, тощо. Так, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, то це відповідно до вимог ст.77 ЦПК України, переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров'я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст.1270 ЦК України. Таким чином встановлено, що позивач мотивує пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тим, що вона є юридично необізнаною та їй не було відомо про існування шестимісячного строку для прийняття спадщини, тим, що відповідно до бажання батьків та народних звичаїв спадщину мав успадкувати її брат, який не встиг оформити спадкове майно і помер, та тим, що їй не було відомо про наявність спадщини у вигляді права власності на земельну ділянку. Доводи позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою, яка полягає у народних традиціях, а саме за їх традиціями саме молодший брат мав успадкувати спадкове майно батьків, не відповідають обставинам справи, оскільки з листа нотаріуса вбачається, що позивачка звернулася до нотаріальної контори з приводу успадкування спадкового майна, яке залишилося після смерті матері 15 червня 2017 року, тобто за життя брата. Враховуючи наведене, позивачем до суду не надано доказів на підтвердження поважності пропуску нею шестимісячного строку для прийняття спадщини з моменту відкриття спадщини і далі, не надано доказів того, що вона була позбавлена можливості звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а її вимоги не ґрунтуються на доказах у справі та зазначених нормах матеріального права. Вказані позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка залишилася після смерті її матері, на думку суду, не пов'язані з об'єктивними, непереборними та істотними труднощами для вчинення дій щодо прийняття спадщини з дня відкриття спадщини протягом шести місяців, а крім того з дня відкриття спадщини сплинув значний проміжок часу. Суд вважає, що в даному випадку, правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивачу відсутні і тому положення ч.3 ст.1272 ЦК України не можуть бути застосовані. На підставі зазначеного, суд вважає, що підстав, для задоволення позовних вимог позивача немає, у зв'язку з їх необґрунтованістю.

Outcome: dismissed