Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-17 00:00:00

[PERSON] звернула ся до Казанківського районного суду Миколаївської області з позовною заявою до Казанківської селищної ради Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивований тим, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 19.06.2020 року. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 1,00 га, розташована в межах Михайлівської сільської ради Казанківського району Миколаївської області, що підтверджується Державним актом на право власності від 16.04.2009 року. Вказану земельну ділянку спадкодавець [PERSON] заповіла позивачу [PERSON] , що підтверджується заповітом від 21.02.2011 року. Інші спадкоємці після смерті спадкодавця відсутні. 01.02.2021 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Казанківського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж М.В. з заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку зі спливом строку подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначила, що не могла вчасно подати заяву про прийняття спадщини, оскільки на території України встановлено карантин по вірусному захворюванню COVID-19. З огляду на вищевказані обставини, вважає, що у неї були об`єктивні, незалежні від неї, поважні причини, які зумовили пропуск нею встановленого строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, томупросить позов задовольнити. Ухвалою Казанківського районного суду від 29.06.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Витребувано у приватного нотаріуса Казанківського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж М.В. належним чином посвідчену копію спадкової справи, що заведена після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 14.07.2021 року до суду надійшла копія спадкової справи № 79/2020. Ухвалою Казанківського районного суду Миколаївської області від 22.07.2021 року закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином. Позивачем подано заяву, де остання просила проводити судове засідання справи без її участі. Відповідачем було подано заяву, якою просив проводити судовий розгляд без участі його представника, позовні вимоги визнано. З огляду на наведені обставини, суд приходить до висновку, що неявка учасників справи не перешкоджає проведенню судового розгляду. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки учасники справи не з`явилися до зали судового засідання. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить такого висновку. Як вбачається з матеріалів спадкової справи №79/2020, заведеноїприватним нотаріусом Казанківського нотаріального округу Миколаївської області Корж М.В. спадкодавиця [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в с.Володимирівка, Казанківського району, Миколаївської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 09.09.2020 року. За життя померла була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою за №06 виданої Володимирівською сільською радою 01.02.2021 року. Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку від 16.04.2009 року, спадкодавиці [PERSON] належить на праві особистої приватної власності земельна ділянка площею 1,00 га, цільове призначення якої: для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться у межах території Михайлівської сільської ради Казанківського району Миколаївської області, яку остання отримала на підставі розпорядження Казанківської РДА Миколаївської області від 19.02.2009 року № 106-р. Згідно заповіту [PERSON] від 21.02.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Казанківського районного нотаріального округу Миколаївської області Рожко О.О., зареєстрованого в реєстрі за № 325, спадкодавиця заповіла [PERSON] належне їй спадкове майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося. З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, позивач [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса 01.02.2021 року. Постановою приватного нотаріуса від 01.02.2021 року, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавця, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що вона є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] , інші спадкоємці відсутні. Спадкове майно складається лише з земельної ділянки площею 1,00 га, яку спадкодавець заповіла позивачу. Судом, за результатами дослідження матеріалів спадкової справи встановлено, що відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку від 22.06.2004 року, спадкодавиці [PERSON] також належить на праві особистої приватної власності земельна ділянка площею 9,47 га, цільове призначення якої: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться у межах території Михайлівської сільської ради Казанківського району Миколаївської області, яку остання отримала на підставі розпорядження Казанківської РДА Миколаївської області від 23.04.2004 року №267-р. Згідно заповіту [PERSON] від 13.09.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Казанківського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж М.В., зареєстрованого в реєстрі за № 603, спадкодавиця вказану земельну ділянку площею 9,47 га., заповіла [PERSON] , [INFO] . Вказану спадщину, відповідно до заяви від 08.09.2020 року, було прийнято [PERSON] , [INFO] , який є законним представником малолітнього спадкоємця за заповітом [PERSON] , [INFO] . Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). У постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року в справі №2516/1356/12-ц (провадження №61-28938св18) зроблено висновок про те, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі №523/9076/16-ц (провадження №14-61цс18) зроблено висновок про те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому відповідачами в справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] ,та після її смерті відкрилася спадщина. Позивач звернулася до суду з позовом до Казанківської селищної ради про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки постановою приватного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Відповідно до матеріалів спадкової справи, спадкоємцем після смерті спадкодавця є також малолітній [PERSON] , [INFO] , який прийняв спадщину, та в інтересах якого діє його законний представник [PERSON] , [INFO] . Отже, заявлені позивачем вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини безпосередньо стосуються прав та обов`язків спадкоємця, який прийняв спадщину, та якого (його законного представника) до участі в справі в якості відповідача не залучено, клопотань про його залучення відповідачем (співвідповідачем) за цим позовом позивач не заявляла, а суд самостійно позбавлений можливості залучати співвідповідача чи змінювати відповідача. Казанківська селищна рада в цьому випадку як орган місцевого самоврядування не є належним відповідачем у справі. При цьому, ухвалою суду від 26.05.2021 року (про залишення позову без руху) судом було роз`яснено позивачу, що відповідачами у вказаній категорії справ мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Проте, оскільки визначення відповідача по справі є правом відповідача, [PERSON] було визначено в якості відповідача по справі - Казанківську селищну раду. Роз`яснити позивачу особисто її право на заміну відповідача чи залучення співвідповідача суд був позбавлений можливості, оскільки остання в судові засідання не з`являлася, поштову кореспонденцію не приймала, та просила суд проводити розгляд без її участі шляхом надіслання відповідних клопотань на електронну адресу суду. За таких обставин, враховуючи, що [PERSON] пред`явила позов до неналежного відповідача - Казанківської селищної ради, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити. Враховуючи вимоги ст.141 ЦПК України, оскільки в задоволенні позову відмовлено, судові витрати які складаються із сплаченого судового збору, слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: dismissed