Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-09 00:00:00

[PERSON] , звернулася до Близнюківського районного суду Харківської області з позовною заявою до Близнюківської селищної ради Близнюківського району Харківської області, в якій просить надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю в три місяці, посилаючись на те, що [INFO] помер її дід - [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майнове право на земельну ділянку (пай), площею 6,31 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована на території Близнюківської селищної ради, Близнюківського району, Харківської області, та перебуває у колективній власності КСП «Близнюківське». Заповіт [PERSON] складено не було. Спадкоємцем [PERSON] по закону, за першою чергою спадкування були його дружина - [PERSON] , яка спадщину прийняла фактично, так як мешкала разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і не відмовилася від неї, але в зв`язку зі своєю смертю не оформила нотаріально майнові права на земельну ділянку, після смерті чоловіка. Також спадкоємцями покійного були його донька - [PERSON] , яка заяву про вступ у спадщину не подала, та батько позивача - [PERSON] , який помер [INFO] . [INFO] [PERSON] померла, заповіт нею складено не було. Спадкоємцями [PERSON] , по закону, за першою чергою спадкування були її донька - [PERSON] , та батько позивача - [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач вказує, що оскільки вона була онукою померлої, то не вважала себе спадкоємцем першої черги спадкування і була переконана, що [PERSON] вступила у спадщину після своєї матері. Ще за життя [PERSON] планувала залишити своє майно своїй доньці - [PERSON] , бо планувала переїхати проживати до неї, за адресою - [ADDRESS] , але не встигла. [INFO] [PERSON] померла, заповіт нею складено не було. Спадкоємцем [PERSON] по закону, за п`ятою чергою спадкування є її племінниця - [PERSON] , інших спадкоємців вона не має. В лютому 2019 року вона звернулась до державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області, з заявою про вступ у спадщину після [PERSON] , сподіваючись оформити право власності на квартиру, за адресою: [ADDRESS] , та майнове право на земельну ділянку (пай), площею 6,31 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована на території Близнюківської селищної ради Близнюківського району Харківської області, та перебуває у колективній власності КСП «Близнюківське». Однак нотаріус повідомила, що після смерті [PERSON] у об`єкт спадкового майна входить лише квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] . У майнові права на земельну ділянку (пай) площею 6,31 в умовних кадастрових гектарах, у порядку спадкування [PERSON] не вступала. Також позивач зазначає, що у зв`язку з тим, що вона зареєстрована та постійно проживає по [ADDRESS] , із [PERSON] спілкувалась не часто, і про вказану обставину їй стало відомо лише в лютому 2019 року. Отримавши відомості щодо майнових прав на земельну ділянку (пай), які залишилися після смерті бабусі - [PERSON] , на які ніхто не вступив у спадщину, вона звернулася в березні 2019 року до державного нотаріуса Близнюківської державної нотаріальної контори Харківської області, за місцем розташування земельної ділянки, із заявою про прийняття спадщини, в порядку ч. 1 ст. 1266 ЦК України, оскільки вона є донькою [PERSON] , який помер раніше своєї матері [PERSON] . Однак отримала, відповідь нотаріуса, з якої випливає, що вона дійсно є спадкоємцем після смерті - [PERSON] , але не може її оформити та отримати свідоцтво, оскільки не прийняла її (не звернулася з заявою про прийняття) в установлений законом 6 місячний строк, відповідності до вимог ст.1269 ЦК України, до нотаріальної контори з заявою про прийняття зазначеної спадщини, після її смерті. Вважаючи, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . В судове засідання представник позивача та позивач не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їх участі. Позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити. Представник відповідача, Близнюківської селищної ради Близнюківського району Харківської області, в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справи за відсутності усіх учасників справи на підставі наявних матеріалів. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису. Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, які є належними, допустимими і достовірними у їх сукупності, суд знаходить за необхідне позов задовольнити, виходячи з наступного. Виходячи із змісту ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , виданим повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного реєстраційної служби Близнюківського управління юстиції у Харківській області 01.02.2019 (а.с. 10). Відповідно до сертифікату серії [NUMBER] на право на земельну ділянку (пай) площею 6,31 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована на території Близнюківської селищної ради, Близнюківського району, Харківської області, та перебуває у колективній власності КСП «Близнюківське», зареєстрованого 06 листопада 1996 року в Книзі записів реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), [PERSON] належало право на вказану земельну частку (пай). (а.с. 17) Свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , виданим повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Близнюківського управління юстиції у Харківській області 01.02.2019, підтверджується, [PERSON] померла [INFO] (а.с. 11) Отже, після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається із земельної частки (пай), площею 6,31 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована на території Близнюківської селищної ради Близнюківського району Харківської області, та перебуває у колективній власності КСП «Близнюківське», яка відповідно до сертифікату Серія [NUMBER] на право на земельну ділянку (пай), зареєстрованого 06 листопада 1996 року в Книзі записів реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), належала померлому, [INFO] , [PERSON] та яку фактично прийняла у спадщину його дружина [PERSON] , так як мешкала разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, але у зв`язку зі смертю не оформила своїх спадкових прав. Свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , виданим повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Близнюківського управління юстиції у Харківській області 01.02.2019, підтверджується, що [PERSON] помер [INFO] (а.с. 13) Свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , виданим Лозівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 29.01.2019, підтверджується, що [PERSON] померла [INFO] (а.с. 16) Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України - часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Отже, часом відкриття спадщини є день смерті [PERSON] , а саме [INFO] , з якого починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Близнюківської державної нотаріальної контори Харківської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.03.2019 № 275/02-31 підтверджено, що позивач дійсно є онукою померлої [PERSON] , має право на спадкове майно та зверталася до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та повідомлено, що нею пропущено строк, необхідний для оформлення спадщини після померлої [PERSON] . (а.с. 18) Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо, по-перше, у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; по-друге, ці обставини можливо визнати поважними. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» звернув увагу на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. При розгляді та прийнятті рішення по даній цивільній справі суд також виходить із правових позицій Верховного Суду України, викладених в постановах по цивільним справам від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16), відповідно до яких поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як встановлено у ході судового розгляду справи, [PERSON] пропущено строк на подачу заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що вона була переконана в тому, що [PERSON] вступила у спадщину після своєї матері [PERSON] .. Про те, що [PERSON] не прийняла спадщину після смерті матері їй стало відомо лише в лютому 2019 року після звернення до державного нотаріуса Лозівської державної нотаріальної контори Харківської області, з заявою про вступ у спадщину після [PERSON] .. Враховуючи вищевикладене, суд вважає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини обставини, зазначені позивачем, для застосування положень ст. 1272 ЦК України. Із аналізу приведених вище норм ЦК України необхідно прийти до висновку, що, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право для звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому вирішення цього питання не залежить від офіційної відмови нотаріуса у видачі такому спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину, оскільки ч. 1 ст. 1269 ЦК України прямо передбачено, що таке свідоцтво видається нотаріусом лише тим спадкоємцям, які прийняли спадщину відповідно до закону. Вирішуючи даний спір, суд також бере до уваги, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] пропущено з поважних причин, а тому позовні вимоги є обґрунтованими, законними, та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved