Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до Словянського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до [PERSON] міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 04 лютого 2017 року помер її батько [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно у м. Горлівка Донецької області. За життя спадкодавцем заповіту складено не було, тому вона стала законним спадкоємцем всього його майна розташованого в м. Горлівка Донецької області. Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем має подати до нотаріальної контори Заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею йому Свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Право власності на нерухоме майно виникає з моменту реєстрації цього майна. У звязку з цим їй необхідно отримати Свідоцтво про право на спадщину. Вона звернулася до [PERSON] державної нотаріальної контори, проте їй було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що нею було пропущено встановлений шестимісячний строк для подачі заяви про спадкування. Місто Горлівка, де знаходиться спадкове майно та де вона постійно проживає, знаходиться на тимчасово непідконтрольній території України. Державна нотаріальна контора не працює і в неї немає можливості оформити спадщину. Посилаючись на положення ст. 1272 ЦК України просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька [PERSON], який помер 04 лютого 2017 року, строком у 2 місяці з моменту набрання рішенням законної сили. Позивач [PERSON] у судове засідання не зявилася, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце проведення судового засідання. Надала суду Заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити (а.с.11). Представник позивача адвокат [PERSON], який діє на підставі Ордеру серії ДН № 000,23650 та Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (а.с.12-13) до судового засідання не зявився. 30 січня 2018 року та 27 лютого 2018 року надав суду Заяви про розгляд справи у без його участі та задовольнити позовні вимоги на підставі доказів доданих до позовної заяви (а.с.17, 19). Відповідач [PERSON] міська рада Донецької області до судового засідання не зявився. У звязку з тим, що м. Горлівка Донецької області віднесено до переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 № 1085-р., при цьому, з 27 листопада 2014 припинено приймання поштових відправлень на/з територію(ї) Донецької та Луганської областей до/з населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, у т.ч. до/з м. Горлівка (згідно з інформацією, розміщеною на офіційному веб-сайті УДППЗ Укрпошта). У відповідності до ч. 7 ст. 128 ЦПК України «У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з»явилися в судове засідання без поважних причин. Оголошення на офіційному сайті Словянського міськрайонного суду Донецької області про виклик до судового засідання відповідача [PERSON] міської ради Донецької області опубліковане 26 січня 2018 року (а.с.18) і тому з 26 січня 2018 року відповідач [PERSON] міська рада Донецької області вважається належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду справи. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися в судове засідання без поважних причин. Відповідач повідомлений у встановленому порядку ( належним чином) про час і місце судового розгляду справи не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача ( представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч.1 ст. 280 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення. Відповідач [PERSON] міська рада Донецької області своєчасно і належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не зявилася, від неї не надійшло повідомлення про причини неявки, не використала наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] доводилася донькою [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про народження Серії ІІ-АВ № 105620 (а.с.8). Зміна прізвища [PERSON] з «Зоря» на «Нестеренко» відбулося на підставі Свідоцтва про одруження Серії І-НО № 179952, виданого 23 серпня 2002 року [PERSON] міським відділом реєстрації актів громадянського стану Донецького обласного управління юстиції (а.с.8). 04 лютого 2017 року [PERSON] помер у Микитівському районі м. Горлівка Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим 10 жовтня 2017 року Бахмутським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 1417 (а.с.9). В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] 18 жовтня 2017 року зверталася до державного нотаріуса Першої [PERSON] державної нотаріальної контори [PERSON] з Заявою про прийняття спадщини, але 18 жовтня 2017 року за № 691/02-31 отримала відмову у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON], що помер 04 лютого 2017 року, у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.10). Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до Свідоцтва про смерть, виданого 10 жовтня 2017 року Бахмутським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 1417, [PERSON] помер 04 лютого 2017 року (а.с.9). Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. У відповідності до вимог ст.ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини 04 лютого 2017 року, що [PERSON] не мала змоги належним чином звернутися до нотаріуса із Заявою про прийняття спадщини, оскільки проживала на тимчасово окупованій території України в м. Горлівка, на території якого державні органи не здійснюють свої повноваження. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Приймаючи до уваги той факт, що позивачем [PERSON] надано суду безперечні докази у відповідності до ст.ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з 04 лютого 2017 року до 04 серпня 2017 року, то суд приходить до висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved