Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-01 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до Львівської міської ради, третя особа АТ «Галичфарм» про визнання протиправним та скасування рішення Львівської міської ради в особі Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів згідно із протоколом засідання № 84 від 21.12.2018 року, прийняте стосовно звернення [PERSON] від 05.11.2018 року № 2-35363-2901 щодо погодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] . Крім цього, позивач просить зобов`язати Львівську міську раду в особі Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів Львівської міської ради повторно розглянути по суті заяву [PERSON] від 05.11.2018 року № 2-35363-2901 щодо погодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] , прийнявши за результатом її розгляду відповідне, належним чином мотивоване рішення за участі заінтересованих сторін спору. Своїми позовні вимоги обґрунтовує тим, що їй на праві приватної власності належить будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та відповідно до вимог ст.377 ЦК України до неї переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій розміщено вказаний будинок. Нормами Земельного кодексу України визначено розміри для земельних ділянок, які підлягають безоплатній передачі громадянам України. Межі та розмір земельної ділянки під будинком, який належить [PERSON] були затверджені згідно Генерального плану (схеми) від 31 березня 1947 року. Ухвалою Львівської міської ради № 3020 від 26 грудня 2013 року позивачу був наданий дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . В процесі виготовлення вказаної документації виникли суперечності із суміжним землекористувачем АТ «Галичфарм». 05 листопада 2018 року [PERSON] звернулася до Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів із заявою щодо погодження межі між земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS] та земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Протоколом Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів від 21 грудня 2018 року було погоджено межу між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] по лінії Б -В відповідно до акту обстеження та показу меж земельної ділянки та схеми земельної ділянки від 2018 року. Водночас, позивач не була належним чином повідомлена про проведення засідання узгоджувальної комісії, її та уповноваженого представника не викликали на засідання комісії, тому спірний висновок Узгоджувальна комісія підготувала з порушенням вимог закону, зокрема, не дотримано п.п.4.2, 5.1 «Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів», затвердженого ухвалою Львівської міської ради від № 298 від 17 березня 2016 року. Недотримання Узгоджувальною комісією встановленої процедури під час прийняття рішення від 21 грудня 2018 року призвело до порушення її прав. Крім цього, позивач не була належним чином повідомлена про рішення Узгоджувальної комісії та довідалась про таке лише після отримання відповідної відповіді на адвокатський запит. Таким чином, порушена вимога ч.5 ст.159 ЗК України щодо надсилання рішень органів місцевого самоврядування, що стосуються земельних спорів у триденний строк з дня його прийняття. Враховуючи наведене вище, просить позов задовольнити у повному обсязі, а саме скасувати рішення Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів від 21 грудня 2018 року, яким було погоджено межу між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] , прийняте за результатами її звернення та зобов`язати розглянути повторно по суті заяву [PERSON] від 05.11.2018 року № 2-35363-2901 щодо погодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] , прийнявши за результатом її розгляду відповідне, належним чином мотивоване рішення за участі заінтересованих сторін спору. Справа поступила до суду 03 жовтня 2019 року. Ухвалою судді Личаківського районного суду м.Львова від 07 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали. 15 жовтня 2019 року позивачем подано заяву на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху. Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 16 жовтня 2019 року, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено судове засідання за правилами спрощеного позовного провадження. 12 листопада 2019 року на адресу суду поступили письмові пояснення по справі від третьої особи АТ «Галичфарм». Щодо заявлених позовних вимог заперечують з наступних відстав. Так, АТ «Галичфарм» є власником будівель та споруд майнового комплексу, розташованого за адресою: [ADDRESS] , тому відповідно до ст.377 ЦК України має право на користування даною земельною ділянкою, яка належить Львівській міській раді. У зв`язку із закінченням договору оренди даної земельної ділянки № Л-007 від 20 березня 2003 року та на виконання вимог ухвали Львівської міської ради № 4323 від 29 січня 2015 року, АТ «Галичфарм» було укладено договір із спеціалізованим підприємством на виготовлення проекту землеустрою. З метою виконання вимог земельного законодавства та зазначеної вище ухвали Львівської міської ради, АТ «Галичфарм» провело погодження меж земельної ділянки, що розташована за адресою: [ADDRESS] із суміжними землекористувачами, шляхом підписання актів встановлення та узгодження меж землекористування на місцевості. Водночас, при погодженні меж з одним із суміжним землекористувачем - позивачем [PERSON] , домоволодіння якої знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виник спір щодо визначення меж суміжних ділянок. 23 жовтня 2018 року АТ «Галичфарм» скерувало позивачу лист із проханням погодити межу та підписати акт обстеження у двох примірниках та акт прийому-передачі межових знаків на зберігання у двох примірниках. Проте, вказаний лист не був отриманий [PERSON] та повернутий третій особі із відміткою щодо неможливості вручення з невідомих причин. 28 листопада 2018 року АТ «Галичфарм» отримало лист від відповідача з проханням прибути 23.11.2018 року о 11.00 год. на засідання Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів щодо погодження межі земельної ділянки на [ADDRESS] за заявою [PERSON] № 3-Б-113824-2901 від 05 листопада 2018 року. Так як, лист був одержаний третьою особою із запізненням, представник АТ «Галичфарм» участі у засіданні не брав. Наступне засідання з розгляду вказаної заяви [PERSON] призначалось на 07 грудня 2018 року, однак таке не відбулось у зв`язку із неявкою позивача та не повідомлення про причини неявки. 03 грудня 2018 року представником АТ «Галичфарм» було подано голові Узгоджувальної комісії з земельних спорів зустрічну заяву щодо погодження меж між земельною ділянкою по [ADDRESS] та земельною ділянкою по [ADDRESS] по лінії від Б до В, згідно акту обстеження та показу меж земельної ділянки та акту прийому-передачі межових знаків на зберігання. Чергове засідання комісії за заявою позивача було призначено на 21 грудня 2018 року, яке відбулось відповідно до процедури, визначеної Положенням про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, затвердженого ухвалою Львівської міської ради № 298 від 17 березня 2016 року. Зокрема, на засіданні були присутні представник АТ «Галичфарм» та [PERSON] , яка надавала відповідні пояснення. За наслідками засідання було розглянуто по суті заяву [PERSON] від 05 листопада 2018 року та заяву АТ «Галичфарм» від 03 грудня 2018 року, ухвалено рішення та складено протокол № 84 засідання Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів від 21 грудня 2018 року. Таким чином, твердження [PERSON] про те, що вона не була присутня на засіданні відповідної комісії не відповідає фактичним обставинам справи, що свідчить про введення суду в оману. Даний факт може бути підтверджено відповідним протоколом та свідченнями членів комісії, які були присутні на засіданні 21 грудня 2018 року. На підставі викладеного, просять відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 28 листопада 2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву. Зазначають, що Узгоджувальна комісія діє відповідно до «Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів», затвердженого ухвалою Львівської міської ради № 298 від 17 березня 2016 року. 05 листопада 2018 року позивач [PERSON] звернулась до голови узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів із заявою щодо розгляду на комісії питання про погодження межі земельної ділянки на [ADDRESS] (межа земельної ділянки від А до Б) та надала відповідний пакет документів. 14 листопада 2018 року секретарем комісії було скеровано позивачу [PERSON] та суміжному землекористувачу АТ «Галичфарм» повідомлення про дату та час проведення засідання комісії - 23 листопада 2018 року, однак такі на засідання не з`явились. 29 листопада 2018 року скеровувалось аналогічне повідомлення, однак із викликом на засідання 07 грудня 2018 року. 03 грудня 2018 року АТ «Галичфарм» звернулося із заявою про розгляд питання погодження межі між земельними ділянками АТ «Галичфарм» та [PERSON] , які розташовані за адресами: [ADDRESS] та [ADDRESS] . 13 грудня 2018 року секретарем комісії повторно скеровано [PERSON] та АТ «Галичфарм» повідомлення про дату та час проведення засідання - 21 грудня 2018 року. 21 грудня 2018 року Узгоджувальною комісією з вирішення земельних спорів було проведено засідання та відповідно до витягну з протоколу № 84 від 21.12.2018 року погоджено межу між земельними ділянками на [ADDRESS] та [ADDRESS] по лінії Б -В відповідно до акту встановлення та показу меж земельної ділянки від 2018 року (виконавець робіт ТзОВ «Гео-тех»). Відповідне рішення було надіслано сторонам 24 грудня 2018 року. Так, твердження позивача про те, що вона не була присутня на відповідному засіданні комісії та не повідомлялась належним чином про таке, спростовується листом голови Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів [PERSON] , у якому вказано, що про всі засідання, які відбулися 23.11.2018 року, 07.12.2018 року, 21.12.2018 року та 08.02.2019 року, сторони були повідомлені письмово та двічі були присутні усі сторони спору. Крім цього, 28 січня 2019 року [PERSON] звернулась із заявою про перегляд рішення узгоджувальної комісії з яким вона не погоджується та долучила копію витягу з протоколу № 84 від 21 грудня 2018 року. Відтак, даний факт спростовує твердження позивача, які наведені нею у позові та про існування відповідного рішення їй було відомо у період з 21.12.2018 року по 28.01.2019 року. 08 лютого 2019 року рішенням Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів (витяг з протоколу № 87) було підтверджено рішення Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів від 21 грудня 2018 року. Зазначають, що рішення Узгоджувальної комісії не є рішенням органу місцевого самоврядування, носить рекомендаційний характер і спрямоване на мирне врегулювання земельних спорів. Вказане рішення є ненормативним актом, який передбачає конкретний припис, звернений до окремого суб`єкта, застосовується одноразово і після реалізації вичерпує свою дію фактом його виконання. Так, у даному випадку таким фактом є ухвала Львівської міської ради № 5719 від 10 жовтня 2019 року, якою було затверджено АТ «Галичфарм» проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки на [ADDRESS] , яка є правовстановлюючим документом на право користування земельною ділянкою АТ «Галичфарм» та рішення Узгоджувальної комісії вичерпало свою дію у зв`язку із його виконанням. Враховуючи наведене, просить відмовити у задоволенні позову повністю. 11 грудня 2019 року представником позивача подано відповідь на відзив. Вказує, що відповідачем не представлено жодних доказів про те, що позивач була присутня на засіданні відповідної комісії саме 21 грудня 2018 року. Крім цього, відповідачем не було вжито усіх можливих заходів для належного повідомлення [PERSON] про відповідні засідання узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів, зокрема, засобами телефонного зв`язку. Не погоджується також із тим, що на думку відповідача відповідні рішення Узгоджувальної комісії носять лише рекомендаційний характер та не є рішеннями органу місцевого самоврядування, оскільки таке є підставою для прийняття ухвали міської ради про затвердження документації із землеустрою. Крім цього, Велика палата Верховного Суду у постанові від 13 червня 2018 року (справа № 583/2715/16-ц, провадження № 14-174цс18) зазначила, що Узгоджувальні комісії діють від імені органу місцевого самоврядування у зв`язку із чим прийняті нею рішення у формі висновку по суті такого спору породжують певні права та обов`язки визначеного кола осіб, отже, можуть бути оскаржені у порядку та спосіб, установлені для рішень, прийнятих безпосередньо самим органом місцевого самоврядування. Враховуючи наведене, прийняття Львівською міською радою ухвали № 5719 від 10 жовтня 2019 року, якою АТ «Галичфарм» було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки по [ADDRESS] не відміняє і не може відміняти право позивача на оскарження в суді рішення орану місцевого самоврядування. Крім цього, відповідно до п.4.5 Положення про Узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, оскарження рішення узгоджувальної комісії у суді призупиняє його виконання. З врахуванням наведеного, просить відхилити аргументи відповідача, викладені у відзиві. В судовому засідання представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав з підстав наведених вище. Зазначив, що позивач [PERSON] не була присутня на засіданні Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів, яке відбулось 21 грудня 2018 року, оскільки не була належним чином повідомлена про дату та час розгляду її заяви. Тому просить позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача Наумець А.Г. в судовому засідання проти заявленого позову заперечила з підстав наведених у відзиві. Додатково зазначила, що позивач тричі повідомлялась про дату засідання відповідної комісії щодо розгляду її заяви від 05 листопада 2018 року про визначення межі земельної ділянки, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Підтвердження про вручення таких повідомлень позивачу відсутні, оскільки у зв`язку із недостатнім фінансуванням Львівської міської ради, такі скеровувались поштовими відправленнями без повідомлення про вручення. В судовому засіданні представник третьої особи Широкова Н.В. просила відмовити у позові як безпідставному та врахувати доводи, викладені у наданих суду письмових поясненнях. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі з наступних підстав. Як вбачається із витягу з протоколу № 84 засідання Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів від 21 грудня 2018 року (а.с.14), слухали звернення [PERSON] від 05 листопада 2018 року № 3-Б-113824-2901 та звернення АТ «Галичфарм» від 03 грудня 2018 року № 2-35363-2901 щодо погодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] . Ухвалили: враховуючи ухвали Львівської міської ради від 26.11.2013 року № 3020 «Про надання громадянам дозволу на виготовлення технічних документацій із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок» (зі змінами) та від 25.01.2015 року № 4323 «Про погодження ПАТ «Галичфарм» місця розташування земельної ділянки на [ADDRESS] » погодити межу між земельними ділянками на [ADDRESS] та [ADDRESS] по лінії Б -В відповідно до акту встановлення та показу меж земельної ділянки від 2018 року (виконавець робіт ТзОВ «Гео-тех»). Відповідно до п.«в» ч.1 ст.12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу. Згідно зі ст.158 ЗК України, органи місцевого самоврядування вирішують земельні спори у межах населених пунктів щодо земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, та додержання громадянами правил добросусідства, а також спори щодо розмежування меж районів у містах. У разі незгоди власників землі або землекористувачів з рішенням органів місцевого самоврядування, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, спір вирішується судом. Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 13971580 від 22 березня 2007 року (а.с.7), [PERSON] належить на праві приватної власності будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Четвертою Львівською державною нотаріальною конторою (а.с.6). Згідно зі ст.377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Так, відповідно до заяви [PERSON] від 05 листопада 2018 року (а.с.11), остання звернулася до голови Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів [PERSON] про погодження межі земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] (межа земельної ділянки від т.А до т.Б). Крім цього, відповідно до заяви виконавчого директора АТ «Галичфарм» Блонського О.В. від 03 грудня 2018 року адресованої голові Узгоджувальної комісії по вирішенню земельних спорів [PERSON] (а.с.76), останні просять розглянути питання погодження межі між земельними ділянками ПАТ «Галичфарм» та [PERSON] по [ADDRESS] та [ADDRESS] по лінії від Ж до З, згідно акту узгодження меж на місцевості та акту прийому-передачі межових знаків на збереження. Судом встановлено, що відповідно до ухвали Львівської міської ради № 4323 від 29 січня 2015 року (а.с.42), погоджено ПАТ «Галичфарм» місце розташування земельної ділянки та надано дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 0,5077 га на [ADDRESS] для обслуговування будівель та споруд майнового комплексу, частково за рахунок земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення та частково за рахунок земель, що не надані у власність або користування. Статтею 25 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання. Так, Конституційний Суд України в рішенні від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Судом встановлено, що відповідно до Положення про Узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, основною формою їх діяльності є засідання; основним документом, який створює комісія, є протокол. За результатами розгляду спорів щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, додержання громадянами правил добросусідства узгоджувальна комісія готує своє рішення, яке оформляється відповідно до протоколу і яке підписують голова та секретар узгоджувальної комісії. Рішення узгоджувальної комісії є підставою для прийняття ухвали міської ради. Так, на виконання рішення Узгоджувальної комісії від 21 грудня 2018 року, оформленого протоколом № 84 була прийнята ухвала Львівської міської ради № 5719 від 10 жовтня 2019 року, якою затверджено АТ «Галичфарм» проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки на [ADDRESS] , яка є правовстановлюючим документом на право користування земельною ділянкою АТ «Галичфарм» та вказане рішення Узгоджувальної комісії вичерпало свою дію у зв`язку із його виконанням. Щодо тверджень позивача про те, що вона не була повідомлена про час та місце засідання Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів щодо її звернення від 05 листопада 2018 року такі не беруться до уваги судом та спростовані повністю наступними доказами. Пунктами 1.4, 2.1.1 Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, затвердженого ухвалою Львівської міської ради № 298 від 17 березня 2016 року передбачено, що основною формою діяльності узгоджувальної комісії є засідання; основним документом, який створює комісія, є протокол. За результатами розгляду спорів щодо меж земельних ділянок, які перебувають у власності і користуванні громадян, дотримання громадянами правил добросусідства, узгоджувальна комісія готує своє рішення, яке оформляється відповідно до протоколу і яке підписують голова та секретар узгоджувальної комісії. Одна із основних функцій комісії розгляд звернень фізичних та юридичних осіб з таких питань земельних спорів суміжного землекористування. Земельні спори розглядаються за участю зацікавлених сторін, які повинні бути завчасно повідомлені про час і місце розгляду спору. У разі відсутності на засіданні комісії однієї із сторін спору при першому вирішенні питання і відсутності офіційної згоди відсутньої сторони на розгляд питання - розгляд спору переноситься. Повторне відкладення розгляду спору може бути лише з поважних причин. Відсутність однієї із сторін без поважних причин при повторному розгляді земельного спору не зупиняє його розгляду та прийняття рішення (п.п.4.2, 4.3 Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів). Так, відповідно до повідомлень Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів, адресованих [PERSON] та ПАТ «Галичфарм» (а.с.46, 48, 49) такі викликалися на засіданні Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів щодо погодження межі земельної ділянки на [ADDRESS] . Відповідні засідання призначались на 23.11.2018 року, 07.12.2018 року та 21.12.20218 року. Відповідно до відповіді голови узгоджувальної комісії [PERSON] . на адвокатський запит (а.с.108) вбачається, що ведення протоколу засідання та реєстру присутніх осіб на засіданні узгоджувальної комісії по вирішенню земельних спорів Положенням про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів не передбачено. З наведеного вбачається, що позивачу було відомо про відповідні засідання узгоджувальної комісії, однак така повторно не з`явилась на чергове засідання, доказів щодо поважності причин неявки у попередні засідання не представила. В судовому засіданні з`ясовано, що 21 грудня 2018 року сторони спору були присутні на засіданні за результатами якого було прийнято оспорюване рішення. Відповідно до листа голови Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів [PERSON] від 20 листопада 2019 року (а.с.87), адресованого директору юридичного департаменту Львівської міської ради вбачається, що звернення [PERSON] та ПАТ «Галичфарм» щодо погодження межі між земельними ділянками на [ADDRESS] та [ADDRESS] розглядалось на засіданнях комісії, що відбулись 23.11.2018 року, 07 грудня 2018 року, 21 грудня 2018 року та 08 лютого 2019 року, про що усі сторони спору було повідомлено письмово. Двічі на засіданнях були присутні усі сторони спору. Крім цього, доказом того, що позивач була на засіданні комісії, яке відбулось 21 грудня 2018 року є те, що відповідно до заяви [PERSON] від 28 січня 2019 року (а.с.85) остання просить на черговому засіданні Узгоджувальної комісії переглянути рішення комісії від 21 грудня 2018 року, яке оформлене протоколом № 84, щодо узгодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] . Так, узгоджувальною комісією відповідно до витягу з протоколу № 87 засідання узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів від 08 лютого 2019 року (а.с.86), розглянуто звернення [PERSON] від 29 січня 2019 року про перегляд відповідного рішення та підтверджено рішення Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів (витяг з протоколу від 21.12.2018 року № 84). Таким чином, на час розгляду Узгоджувальною комісією питання по вирішенню земельних спорів, сторони спору - [PERSON] та АТ «Галичфарм» були належним чином повідомлені про час і місце розгляду спору та відповідне рішення комісії прийняте у відповідності до вимог п.п.4.2, 4.3 Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, затвердженого ухвалою Львівської міської ради № 298 від 17 березня 2016 року. Судом встановлено, що позивач, заявляючи вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Львівської міської ради в особі Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів згідно із протоколом засідання № 84 від 21.12.2018 року, прийняте стосовно звернення [PERSON] від 05.11.2018 року № 2-35363-2901 щодо погодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] покликається на те, що даним рішенням порушується її право на користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS] , та вона не була належним чином повідомлена про дату засідання комісії та таке прийняте без її участі, водночас представленими суду доказами повністю спростовується даний факт. Крім цього, таке рішення було переглянуто Узгоджувальною комісією на засіданні, яке відбулось 08 лютого 2019 року та залишено в силі, тому права позивача жодним чином не порушено. Рішення Львівської міської ради в особі Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів згідно із протоколом засідання № 84 від 21.12.2018 року є ненормативним актом, який передбачав конкретний припис, звернений до окремого суб`єкта та вичерпав свою дію у зв`язку із прийняттям ухвали Львівської міської ради № 5719 від 10 жовтня 2019 року. Крім цього, оскільки судом не здобуто доказів для визнання протиправним та скасування рішення Львівської міської ради в особі Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів згідно із протоколом засідання № 84 від 21.12.2018 року, прийняте стосовно звернення [PERSON] від 05.11.2018 року № 2-35363-2901 щодо погодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] , таке рішення судом не скасоване, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог в частині зобов`язання Львівську міську раду в особі Узгоджувальної комісії для вирішення земельних спорів повторно розглянути по суті заяву [PERSON] від 05.11.2018 року № 2-35363-2901 щодо погодження межі між земельними ділянками по [ADDRESS] та [ADDRESS] , прийнявши за результатом її розгляду відповідне, належним чином мотивоване рішення за участі заінтересованих сторін спору. Враховуючи вищенаведе, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову [PERSON] слід відмовити у повному обсязі за безпідставністю.

Outcome: dismissed