Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до Бахмацького районного суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 20 вересня 1997 року між ними було укладено шлюб. Від шлюбу мають трьох неповнолітніх дітей дочку- Бондаренко [PERSON], [INFO], дочку- Бондаренко [PERSON], [INFO], сина [PERSON] віталійовича [INFO]. Причиною розірвання шлюбу є те, що стосунки зіпсувалися через несумісність характерів, різні погляди на сімейне життя, непорозуміння, що унеможливлює їх подальше спільне подружнє життя, а тому просить шлюб розірвати. Позивач в судове засідання не з»явилася, надіслала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «Бондаренко». Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце слухання справи, що підтверджується поштовими повідомленнями, в судове засідання не з'явився, про поважність причин неявки суду не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи та заперечення проти позову і докази на їх обґрунтування не подав. В судове засідання відповідач викликався за адресою місця свого проживання, зареєстрованого в установленому законом порядку. Згідно ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Судом на підставі ч.2 ст.197 ЦПК України, у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. У відповідності до положень ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред»явлений одним із подружжя. Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей. Як вбачається з матеріалів справи, позивач та відповідач 20 вересня 1997 року уклали між собою шлюб, який був зареєстрований Козинцівською сільською радою Бородянського району Київської області за актовим записом № 7. Від даного шлюбу сторони мають трьох неповнолітніх дітей дочку- Бондаренко [PERSON], [INFO], дочку- Бондаренко [PERSON], [INFO], сина [PERSON] віталійовича [INFO]. Дані обставини підтверджуються свідоцтвом про шлюб серії І-БК № 000434, виданого 20.09.1997року, копіями свідоцтва про народження дітей серії І- БК №025663, виданого 23.05.2001року, серії І-ЕЛ №012606, виданого 21.10.2005року, серії І-ЕЛ №140773, виданого 23.09.2013року. На даний час сторони подружніх відносин не підтримують, ведуть окреме господарство, спільних інтересів не мають, шлюб між ними носить формальний характер, можливості примирення не вбачають. Таким чином, виходячи з викладеного, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя неможливе, буде суперечити їхнім інтересам, а тому заявлений позов необхідно задовольнити. Враховуючи положення статті 113 СК України, відповідно до якої особа, яка змінила прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після його розірвання надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а також прохання позивачки останній залишити післяшлюбне прізвище «Бондаренко». На підставі викладеного,

Outcome: approved