Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-15 00:00:00

[PERSON] звернулася до Бериславського районного суду Херсонської області із заявою про обмеження цивільної дієздатності особи, призначення піклувальника, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Бериславської міської ради Херсонської області. В обґрунтування своєї заяви, вказує на те, що мати її чоловіка [PERSON] має захворювання внаслідок якого не здатна повністю усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, і у зв'язку з цим потребує стороннього догляду і нагляду. Просить суд обмежити цивільну дієздатність її свекрухи [PERSON], встановити над нею піклування. Піклувальником просить призначити її, [PERSON], оскільки вона має всі необхідні для цього можливості. Ухвалою суду від 21.12.2018 року цивільну справу за заявою [PERSON] про обмеження цивільної дієздатності особи, призначення піклувальника, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Бериславської міської ради Херсонської області прийнято до провадження та призначено судове засідання. В судове засідання заявник та її представник за договором адвокат [PERSON] не прибули, від них до суду надійшли заяви про проведення судового засідання без їх участі, на заявлених вимогах наполягали. Представник заінтересованої особи в судове засідання не прибув, до суду надав заяву про розгляд справи без участі представника міської ради, не заперечував проти задоволення заяви, надано до суду подання про призначення піклувальника. Частина друга статті 39 ЦК України передбачає, що порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України. Справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника та представника органу опіки та піклування. (частина перша статті 299 ЦПК України). Особу, відносно якої вирішується питання стосовно визнання обмежено дієздатною, в судове засідання не викликалась, оскільки згідно висновку експерта за своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, а тому в судове засідання не викликався. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов'язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог. Відносно надання суду будь-яких інших доказів від сторін клопотань не надходило. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Стаття 76 ЦПК України визначає, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до п.п. 3,4 п. 5 ст. 12 ЦПК України - суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє захисту їхніх прав у випадках встановлених нормами ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що вимоги заяви підлягають задоволенню з наступних підстав. У статті 8 Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії. Україна є демократичною, правовою, соціальною державою, в якій людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; держава відповідає перед людиною за свою діяльність; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави (статті 1, 3 Конституції України). Відповідно до Основного Закону України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах; права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними; конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані; кожен має право на повагу до його гідності; кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність; права і свободи людини і громадянина захищаються судом; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (стаття 21, частина друга статті 22, частина перша статті 28, частина перша статті 29, частини перша, друга статті 55 Конституції України). Обмеження щодо реалізації конституційних прав і свобод не можуть бути свавільними та несправедливими, вони мають встановлюватися виключно Конституцією і законами України, переслідувати легітимну мету, бути обумовленими суспільною необхідністю досягнення цієї мети, пропорційними та обґрунтованими, у разі обмеження конституційного права або свободи законодавець зобов'язаний запровадити таке правове регулювання, яке дасть можливість оптимально досягти легітимної мети з мінімальним втручанням у реалізацію цього права або свободи і не порушувати сутнісний зміст такого права. З паспорту громадянина України вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] в місті Берислав Херсонської області, (а.с. 10). З висновку ЛКК № 155 від 15 березня 2018 року вбачається, що [PERSON], [INFO] хворіє на церебросклероз, кардіосклероз, ДОА крупних суглобів, активна фаза ПФС III, потребує стороннього догляду (а.с. 14). Відповідно до Міжнародної статистичної класифікації хвороб та споріднених проблем охорони здоров'я , церебральний атеросклероз - це захворювання, що призводить до розвитку порушення психіки і зміни особистості людини. За змістом статті 36 ЦК України, суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, порядок обмеження цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України. Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (частина перша статті 300 ЦПК України ). Як встановлено судом, [PERSON], [INFO] уродженка м.Берислав Херсонської області, житель м. Берислав, по згідно даних висновку судово-психіатричної експертизи складеним КЗ «Херсонська обласна психіатрична лікарня» ХОР, № 531 від 23.10.2018 року(а.с. 40-42), виявляє органічне ураження головного мозку судинного генезу (церебральний атеросклероз, симптоматична артеріальна гіпертензія) помірно виражений психоорганічний синдром з деліріозними включеннями; зазначений психічний розлад істотно впливає на її здатність розуміти значення своїх дій та керувати ними; внаслідок зазначеного розладу [PERSON] в обмеженому ступені може усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними, а тому підпадає під дію ч.1 ст.36 ЦК України . Над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування, фізична особа, цивільна дієздатність якої обмежена, може самостійно вчиняти лише дрібні побутові правочини (частини перша - друга статті 36 ЦК України). Опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров'я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов'язки (стаття 55 ЦК України). Згідно зі ст. 59 ЦК України піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена. Згідно з частиною другою статті 60 ЦК України суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю (ч.2 ст. 63 ЦК України), опікун або піклувальник призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов'язки опікуна чи піклувальника (ч.4 ст. 63 ЦК України). Згідно приписів ст.64 Цивільного кодексу України, опікуном або піклувальником не може бути фізична особа поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує опіки або піклування. [PERSON] є невісткою (дружиною сина) [PERSON]. Свідоцтвом про народження виданого повторно 15.10.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бериславського районного управління юстиції у Херсонській області, [NUMBER], підтверджено, що [PERSON], народився [INFO] батьками якого зазначено [PERSON] та [PERSON]. (а.с. 9), останній помер [INFO] ( свідоцтво про смерть серії [NUMBER] - а.с. 11). Свідоцтвом про одруження [NUMBER] виданого 25.11.2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану Бериславського районного управління юстиції Херсонської області підтверджено факт укладення шлюбу [PERSON] та заявниці у справі [PERSON] (а.с. 7). [PERSON] помер [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим 12.10.2015 року виконавчим комітетом Новорайської сільської ради Бериславського району Херсонської області (а.с.8). Статтею 69 ЦК України передбачено, що піклувальник над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, зобов'язаний дбати про її лікування, створення необхідних побутових умов, дає згоду на вчинення підопічним правочинів відповідно до статей 32 та 37 цього Кодексу та зобов'язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічного. Статтею 70 ЦК України передбачено, що піклувальник не може давати згоду на укладення договорів між підопічним та своєю дружиною (своїм чоловіком) або своїми близькими родичами, крім передання майна підопічному у власність за договором дарування або у безоплатне користування на підставі договору позички. Системний аналіз законодавства України дає підстави стверджувати, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов'язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод. Хоча за станом здоров'я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов'язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації. Згідно подання про призначення піклувальника наданого Органом опіки та піклування Бериславської міської ради № 02-34/37/19 від 16.01.2019 року, [PERSON], [INFO] - особа, яка за станом здоров'я потребує постійного стороннього догляду, її невістка - дружина сина - [PERSON], [INFO] - є єдиною людиною, яка здійснює за нею догляд, а інших близьких осіб або родичів не має, а тому рекомендують її призначити піклувальником над [PERSON]. Підстав, які б згідно зі ст. 64 ЦК України, перешкоджали визнанню заявника піклувальником даної особи, судом не встановлено. Згідно висновку органу опіки та піклування, піклування над недієздатною фізичною особою відповідає її інтересам та потребам, призначається у відповідності до вимог ЦК та СК України, призначення піклувальником заявника відповідає інтересам особи. При призначенні піклувальника важливі і обов'язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження піклувальника перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність його призначення. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім'ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров'я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Згідно витягів з держаного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, [PERSON] є власником будинків [ADDRESS] (а.с. 12,13). Суд роз'яснює [PERSON] права та обов'язки піклувальника, передбачені ст.ст. 69, 73 ЦК України, яка згідно заявлених вимог підтвердила свій намір бути піклувальником [PERSON], [INFO]. Суд вважає, що [PERSON] має можливість виконувати обов'язки піклувальника [PERSON], [INFO], оскільки є єдиною близькою людиною, обставини, передбачені ст.64 ЦК України, відсутні. Відповідно до ст.65 Цивільного кодексу України, до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Таким чином, з метою забезпечення захисту прав та законних інтересів [PERSON], [INFO], заява [PERSON] в частині призначення її піклувальником особи, цивільна дієздатність якої обмежена, підлягає задоволенню. До набрання рішенням законної сили, обов'язки піклувальника зобов'язаний виконувати орган опіки та піклування. Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати, пов'язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Outcome: approved