Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовом до [PERSON] про розірвання договору підряду та повернення грошових сум, посилаючись на наступне. 27 листопада 2015 року між нею та відповідачем було укладено договір підряду на виконання ремонтно-будівельних робіт її квартири. Зазначений договір підряду було укладено у вигляді пояснювальної-розписки від 27 листопада 2015 року. У відповідності до зазначеного договору відповідач повинен був провести ремонтно-будівельні роботи в її квартирі, а також придбання необхідних будівельних матеріалів було покладено на відповідача. В якості оплати за проведені ремонтно-будівельні роботи та придбання будівельних матеріалів позивачем було передано відповідачу 500 доларів США. Строк виконання робіт у відповідності до укладеного договору складав 3 місяці. По закінченню тримісячного строку, відповідач ремонтно-будівельних робіт не зробив. Вимоги про повернення отриманих ним коштів в розмірі 500 доларів США він ігнорує. Отже на сьогодні відповідачем умови договору виконані не були, а отримані ним гроші він не повернув, внаслідок чого сума заборгованості підрядника - відповідача складає 500 доларів США, що в еквіваленті (згідно з офіційним курсом НБУ) складає 25*500=12500 грн. У звязку з цим [PERSON] просить розірвати договір підряду на виконання ремонтно-будівельних робіт, укладений між нею та відповідачем 27 листопада 2015 року, внаслідок неналежного виконання зобов'язання, а також стягнути з відповідача грошову суму в розмірі 12500 грн. як заборгованість внаслідок неналежного виконання зобов'язання щодо виконання ремонтно-будівельних робіт по договору підряду. Представник позивача в судовому засіданні підтримав вимоги, викладені у позовній заяві та просив їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не зявився, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомив, заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Представник позивача не заперечував проти розгляду справи за відсутності відповідача. У звязку з наведеним, суд вважає можливим слухати справу за відсутністю відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього. Допитана в якості свідка в судовому засіданні [PERSON] пояснила, що позивач [PERSON] є її сусідкою, вони проживають у сусідніх будинках. Приблизно в листопаді 2015 року [PERSON] запросила її до себе в квартиру для підписання в якості свідка розписки, яку було складено [PERSON] та [PERSON]. Коли вона прийшла до квартири, то розписка була вже написаною, вона лише поставила підпис під написаним текстом. Під час її присутності в квартирі [PERSON] сторони не обговорювали змісту робіт, які мають бути виконані. Дослідивши письмові матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, допитавши свідка, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Згідно із копією пояснювальної-розписки, яка була адресована начальнику міського управління ДСНСЦЗ пожарної частини м. Сєвєродонецька [PERSON] від [PERSON], в ході проведення переговорів [PERSON] з [PERSON] шляхом угоди прийшли до такого рішення: протягом трьох місяців [PERSON] зобов'язується закінчити ремонт і зробити всі необхідні закупки, які стосуються ремонтних робіт, по їх завершенню відзвітувати перед керівництвом і [PERSON] Всі витрати покласти на [PERSON], оскільки він взяв гроші наперед за ремонт квартири в розмірі 500 дол. США, до якої входить оплата за виконану роботу, а також закупівля всього необхідного для ремонту та для облаштування квартири. Вищенаведена пояснювальна-розписка була підписана двома свідками, а також [PERSON] та [PERSON] Вирішуючи питання про обґрунтованість позовних вимог суд враховує, що вимоги про розірвання договору та стягнення збитків були заявлені позивачем з підстав наявності, на думку позивача, між нею та відповідачем договірних відносин підряду. Відповідно до статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Згідно із ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за зобов'язанням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Суд зазначає, що істотною умовою договору підряду є визначення певної роботи, яку має виконати підрядник. Як правило підрядником створюється або нова індивідуально визначена річ з притаманними тільки їй ознаками або досягається конкретний, матеріальний, корисний результат відносно індивідуально визначеної речі - покращення її якості, зміна властивостей, кольору, форми тощо. Завдання замовника може формуватися як у складній (проектно-технічна документація, що додається до договору), так і простій формах (у вигляді опису безпосередньо в договорі, ескізу моделі, схемі, дефектної відомості). В усякому випадку воно повинно дозволяти чітко встановити майбутні характеристики результату, як кожним сторонам договору, так і будь-якій третій неупередженій особі. З огляду на викладене, підписаний [PERSON] та [PERSON] документ, відповідно до якого відповідач отримав 500 дол. США в рахунок виконання робіт по ремонту квартири, не є укладеним договором підряду, оскільки в цьому документі відсутнє конкретне визначення певної роботи, яку має виконати підрядник, а саме не встановлено в якій саме квартирі має бути виконаний ремонт, не встановлені майбутні характеристики результату ремонту, обсягу та видів ремонтних робіт. Позивач не надав до суду доказів того, що поведінка відповідача беззаперечно засвідчила його волю до виконання конкретно визначених ремонтних робіт в конкретній квартирі (ч. 2 ст. 205 ЦК України). Свідок [PERSON] в судовому засіданні також не надала жодних показань, які дозволяють зробити висновок, що поведінка відповідача беззаперечно засвідчила його волю до виконання конкретно визначених ремонтних робіт в конкретній квартирі. Також суд звертає увагу, що згідно вищенаведеного документу неможливо встановити хто саме виступає в якості замовника невизначених ремонтних робіт начальник міського управління ДС НС ЦЗ пожарної частини м. Сєвєродонецька [PERSON], або [PERSON], або «руководоство», перед яким має відзвітувати про виконання робіт підрядник та яке індивідуально не визначене. Таким чином суд приходить до висновку про те, що між позивачем та відповідачем не був укладений договір підряду згідно із статтями 638, 837 ЦК України, адже сторони не дійшли згоди щодо всіх істотних умов договору, а отже у задоволенні позовних вимог належить відмовити. Разом з тим, суд вважає за необхідне розяснити позивачу, що він не позбавлений права звернутися до суду із аналогічним позовом в частині стягнення з відповідача грошових коштів, але з інших підстав. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що у задоволенні позову відмовлено і відповідачем не було надано доказів понесення ним судових витрат. Отже, судові витрати, які підлягають розподілу, у цій справі відсутні.

Outcome: dismissed