Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Слов`янської міської ради Донецької області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Таранушенко В.М., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , [INFO] . Після її смерті залишилося спадкове майно у виді недоотриманої пенсії. 27 серпня 2020 року, вона через свого представника [PERSON] звернулася до Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Таранушенко В.М. з Заявою про отримання Свідоцтва про спадщину, проте їй було відмовлено у прийнятті Заяви про прийняття спадщини, оскільки нею був пропущений встановлений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що після смерті матері протягом 6 місяців вона не мала можливості звернутися з до нотаріуса з Заявою про прийняття спадщини, оскільки її мати померла на тимчасово окупованій території України та вона отримала Свідоцтво про смерть лише 26 серпня 2020 року, а з 12 березня 2020 року в країні було запроваджено карантин з запобігання розповсюдження короновірусної інфекції, тому вона не мала можливості звернутися до нотаріуса у передбачений 6 місячний строк, з Заявою про прийняття спадщини, внаслідок чого пропустила строк для прийняття спадщини. Просить суд визначити їй, [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання Заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті матері - [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , строком в один місяць з дня набрання рішенням законної сили. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] , який діє на підставі Довіреності, серія НОК № 400351 від 26 лютого 2020 року (а.с.5), у судове засідання не з`явився, до суду надав Заяву про розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача - Слов`янської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився. Третя особа - Приватний нотаріус Слов`янського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Таранушенко В.М. в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду надав заяву про розгляд справи у його відсутності, вимоги позивача підтримав. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги [PERSON] до Слов`янської міської ради Донецької області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Таранушенко Володимира Миколайовича, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] , [INFO] . Вказані обставини підтверджуються Свідоцтвом про народження та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с. 12,13). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у місті Єнакієве Донецької області, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданого 26 серпня 2020 року Слов`янським районним Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Актовий запис № 100 (а.с.3). В судовому засіданні встановлено, що 26 лютого 2020 року до Приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Таранушенко В.М. з Заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , звернулася [PERSON] , однак 27 серпня 2020 року за вихідним № 403/02-31 їй було видано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою [PERSON] у прийняття заяви про видачу спадщини після померлої [PERSON] , оскільки нею пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини (а.с.4). Також у даній Постанові приватний нотаріус Слов`янського нотаріального округу Донецької області Таранушенко В.М., зазначив, що спадкова справа не заводилася. Заяв про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після померлої [PERSON] до нотаріальної контори не надходило. Інформація щодо інших спадкоємців відсутня (а.с. 4). Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - 03 лютого 2020 року, що [PERSON] не мала змоги належним чином звернутися до нотаріуса із Заявою про прийняття спадщини, оскільки спадкодавець проживала та померла на тимчасово окупованій території України, м. Єнакієве Донецької області, на території якого державні органи не здійснюють свої повноваження, тому вона не мала змоги отримати своєчасно Свідоцтво про її смерть, отримала Свідоцтво про смерть лише 26 серпня 2020 року. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Приймаючи до уваги той факт, що позивачем [PERSON] надано суду безперечні докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з 03 лютого 2020 року до 03 серпня 2020 року, то суд приходить до висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved