Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області (далі - ГУ ДСУ з НС у Луганській області) про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення заробітної плати. В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що з 02.02.2015 року працює на посаді начальника управління економіки і фінансів (головний бухгалтер). За результатами службового розслідування відповідно до наказу ГУ ДСУ з НС у Луганській області від 03.08.2018 року №213 її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за те, що вона відповідно до протоколу комісії із соціального страхування №3 від 19.02.2018 року зобов`язала провідного фахівця відділу планування ГУ ДСУ з НС у Луганській області Лукашевіч О.В. підготувати розрахунок оплати допомоги по тимчасовій непрацездатності за листком непрацездатності АГТ №291433 та заробітної плати вже звільненій особі. Копію зазначеного наказу вона отримала 03.08.2018 року. З травня 2018 року їй безпідставно знизили розмір премії, внаслідок чого вона недоотримала 33529,95 грн. Вона не згодна з цим наказом, оскільки рішення №3 про призначення допомоги [PERSON] за листком непрацездатності АГТ №291433 було прийняте комісією із соціального страхування ГУ ДСУ з НС у Луганській області 19.02.2018 року, вона не входить до складу цієї комісії. Комісія із соціального страхування ГУ ДСУ з НС у Луганській області приймає рішення про призначення або відмову в призначенні матеріального забезпечення і передає його роботодавцю для проведення виплат. За роз`ясненнями щодо оплати зазначеного листка непрацездатності провідний фахівець відділу планування ГУ ДСУ з НС у Луганській області [PERSON] зверталась до фахівців Фонду соціального страхування України за консультацією, після отримання якої було проведено виплату. Відповідач пропустив строк притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки отримав акт перевірки від 23.06.2018 року №08-11-06 саме в день складення акту. В період з 14.06.2018 року по 27.06.2018 року вона перебувала на лікарняному та приступила до виконання своїх обов`язків 29.06.2018 року. Просила суд визнати протиправним та скасувати пункт 7 наказу ГУ ДСУ з НС у Луганській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 03.08.2018 року №213, стягнути з відповідача на її користь недоотриману заробітну плату (премію) в розмірі 33529,95 грн. та судові витрати. Відповідач ГУ ДСУ з НС у Луганській області надав відзив на позовну заяву, в якій заперечував проти задоволення позовних вимог. Позиція відповідача обґрунтована тим, що за результатами перевірки Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Луганській області щодо обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності [PERSON] за період з 20.11.2017 року по 25.04.2018 року було встановлено неправомірне використання коштів у сумі 108039,36 грн., які підлягають поверненню в бюджет Фонду. 23.06.2018 року ГУ ДСУ з НС у Луганській області надійшов зазначений акт. З метою перевірки фактів, зазначених в цьому акті відповідно до наказу від 04.07.2018 року №187 було проведено службове розслідування, за результатами якого [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, про що видано наказ від 03.08.2018 року №213. Відповідно до ч.3 ст. 151 КЗпП України впродовж дії строку дисциплінарного стягнення заходи заохочення до працівника не застосовуються. 31.01.2019 року позивач [PERSON] надала суду заяву про зменшення позовних вимог, в якій просила визнати протиправним та скасувати пункт 7 наказу ГУ ДСУ з НС у Луганській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 03.08.2018 року №213, стягнути з відповідача на її користь недоотриману заробітну плату (премію) в розмірі 31041,24 грн. та судові витрати. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала заявлений позов, підтвердила доводи, викладені в позові. Додатково суду пояснила, що в травні 2018 року їй безпідставно знизили премію, її премія завжди становила 150%. Якщо розмір премії було знижено, то у відповідному наказі мало бути зазначено з яких підстав це відбулось. Представник позивача адвокат Слобода В.С. підтримала заявлений позов, підтвердила доводи, викладені в позові. Додатково суду пояснила, що за результатами службового розслідування позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, про що видано наказ №213. Проте в цьому наказі не зазначено в чому саме полягає невиконання позивачем своїх обов`язків. Рішення про виплату [PERSON] допомоги по тимчасовій непрацездатності було прийнято комісією з соціального страхування. Позивач на зазначене рішення комісії не впливає. Позивач давала вказівку підлеглому працівнику [PERSON] звернутись до фахівців Фонду соціального страхування України за роз`ясненнями. Своїх посадових обов`язків вона не порушила. Під час притягнення до відповідальності були порушені строки, протягом якого відповідач мав право притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності. Позивачу безпідставно знизили розмір премії. В судовому засіданні представник відповідача ГУ ДСУ з НС у Луганській області Придатко С.В. заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Згодом в судове засідання не з`явився. В судовому засіданні представник відповідача ГУ ДСУ з НС у Луганській області Ластовицька О.К. заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Додатково пояснила, що за зверненням відповідача в період з 20.06.2018 року по 23.06.2018 року проводилась перевірка правильності проведення виплат [PERSON] за листками непрацездатності. За результатами перевірки було складено акт, який відповідач отримав 23.06.2018 року і в якому зазначено, що кошти Фонду соціального страхування України в сумі 108039,36 грн. виплачені з порушенням і підлягають поверненню в бюджет Фонду. Просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. На ГУ ДСУ з НС у Луганській області було накладено штраф в розмірі 54019 грн. Після цього було проведено службове розслідування та видано наказ про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Порядок преміювання визначений відповідним Положенням, пунктом 2.4. якого визначено, що преміювання є правом, а не обов`язком керівника служби. Допитана в судовому засіданні як свідок [PERSON] пояснила, що знає [PERSON] , з якою має дружелюбні стосунки, та Ластовицьку О.К. , з якою має робочі стосунки. Вона працює в ГУ ДСУ з НС у Луганській області з 15.06.2015 року та є працівником бухгалтерії, до її обов`язків входить ведення заробітної плати (зарплата, відпускні, лікарняні) вільнонайманим працівникам. Розрахунок лікарняних здійснюється комісією з соціального страхування, яка розглядала листки непрацездатності [PERSON] Комісія прийняла рішення оплатити [PERSON] листок непрацездатності за період з 19.01.2018 року по 19.02.2018 року в розмірі 100%. Цей листок непрацездатності вона прийняла до роботи, віднесла у Фонд соціального страхування України, який якого прийняв і оплатив. Перед тим, як опрацювати листок непрацездатності, вона обговорювала це питання з [PERSON] та консультувалась у Фонді. Під час службового розслідування вона давала аналогічні пояснення. Вислухавши пояснення учасників справи, допитавши свідка, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне. З 02.02.2015 року [PERSON] обіймає посаду начальника управління економіки і фінансів (головного бухгалтера) ГУ ДСУ з НС у Луганській області, що підтверджується даними трудової книжки серії [NUMBER] . Згідно з п.2.15, п.2.17. посадової інструкції начальника управління економіки і фінансів (головного бухгалтера) ГУ ДСУ з НС у Луганській області на [PERSON] покладено обов`язки щодо проведення розрахунків із заробітної плати та грошового забезпечення, нарахування і перерахування платежів до бюджету, внесків на соціальне страхування, інших виплат і платежів; щодо вжиття заходів щодо недопущення випадків нестач, незаконного витрачання коштів і товарно-матеріальних цінностей, порушень фінансово-бюджетної дисципліни. 03.08.2018 року [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за результатами службового розслідування відповідно до наказу ГУ ДСУ з НС у Луганській області від 04.07.2018 року №187, за результатами якого встановлено неправомірне використання коштів Фонду соціального страхування України в сумі 108039,36 грн. внаслідок призначення, нарахування та виплати застрахованій особі [PERSON] (якого на той час було звільнено) допомоги по тимчасовій непрацездатності по литкам непрацездатності АГТ №291433 з 29.01.2018 року по 09.02.2018 року, АГТ №291497 з 10.02.2018 року по 01.03.2018 року, АГЮ №658072 з 02.03.2018 року по 12.04.2018 року та АГЮ №658248 13.04.2018 року по 25.04.2018 року, про що було видано наказ №213. Відповідно до ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 147 КЗпП України встановлено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Відповідно до ч.1 ст.147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (ст.148 КЗпП України). Статтею 149 КЗпП України визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. В судовому засіданні встановлено, що наказ від 03.08.2018 року №213 про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани було видано та підписано начальником ГУ ДСУ з НС у Луганській області Пшик М .В . Відповідно до п. 10 - 11 Положення про ГУ ДСУ з НС у Луганській області Головне управління очолює начальник, який призначається на посаду та звільняється з посади Головою ДСНС за погодженням з Міністерством внутрішніх справ та головою Луганської обласної державної адміністрації - керівником обласної військово-цивільної адміністрації, та який призначає на посади та звільняє посад керівників структурних підрозділів, інших осіб рядового і начальницького складу та працівників Головного управління, приймає рішення щодо їх заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності (крім своїх заступників). Зазначене свідчить про те, що начальник ГУ ДСУ з НС у Луганській області Пшик М.В. мав право вирішувати питання щодо притягнення позивача [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, оскільки він наділений повноваженнями призначати на посаду та звільняти посади працівників Головного управління. Перед притягненням [PERSON] до дисциплінарної відповідальності на підставі наказу ГУ ДСУ з НС у Луганській області від 04.07.2018 року №187 було проведено службове розслідування щодо неправомірного використання коштів Фонду соціального страхування України в сумі 108039,36 грн. внаслідок призначення, нарахування та виплати застрахованій особі [PERSON] (якого на той час було звільнено) допомоги по тимчасовій непрацездатності по литкам непрацездатності АГТ №291433 з 29.01.2018 року по 09.02.2018 року, АГТ №291497 з 10.02.2018 року по 01.03.2018 року, АГЮ №658072 з 02.03.2018 року по 12.04.2018 року та АГЮ №658248 13.04.2018 року по 25.04.2018 року, під час якого [PERSON] надала пояснення щодо обставин скоєного дисциплінарного проступку. 03.08.2018 року [PERSON] було оголошено наказ від 03.08.2018 року №213 про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, що не оспорювалось сторонами в судовому засіданні. Щодо наявності в діях позивача [PERSON] складу дисциплінарного проступку, суд відзначає наступне. 19.02.2018 року на засіданні комісії із соціального страхування ГУ ДСУ з НС у Луганській області було прийняте рішення про призначення допомоги з тимчасової непрацездатності [PERSON] за листком непрацездатності АГТ №291433 за період непрацездатності з 29.01.2018 року по 09.02.2018 року в розмірі 100%, що підтверджується копією протоколу від 19.02.2018 року №3. 24.01.2019 року [PERSON] було звільнено з посади начальника ГУ ДСУ з НС у Луганській області на підставі п.1 ст.40 КЗпП України, про що був виданий наказ ДСНС від 24.01.2018 року №32. Згідно з актом перевірки Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Луганській області від 23.06.2018 року №08-11-06 встановлено, що під час призначення, нарахування та виплати застрахованій особі [PERSON] (якого на той час було звільнено) забезпечення по тимчасовій непрацездатності по листкам непрацездатності АГТ №291433 з 29.01.2018 року по 09.02.2018 року, АГТ №291497 з 10.02.2018 року по 01.03.2018 року, АГЮ №658072 з 02.03.2018 року по 12.04.2018 року та АГЮ №658248 13.04.2018 року по 25.04.2018 року було виплачено з порушенням абз. 1 ч.1 ст.19, ч.2 ст.22 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 року на загальну суму 107067,40 грн. Таким чином, відповідач, встановивши, що в діях позивача [PERSON] наявний склад дисциплінарного правопорушення, притягнув її до дисциплінарної відповідальності з урахуванням висновку службового розслідування від 12.07.2018 року, яким було встановлено вину позивача в порушенні трудової дисципліни. Суд не погоджується з доводами позивача та представника позивача щодо того, що [PERSON] , як головний бухгалтер, була зобов`язана беззаперечно виконати рішення комісії з соціального страхування щодо виплати [PERSON] матеріального забезпечення по тимчасовій непрацездатності. В судовому засіданні позивач не заперечувала того, що їй було відомо, що [PERSON] було звільнено з роботи з 24.01.2018 року. Положенням про комісію (уповноваженого) підприємства, установи, організації із загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням, затвердженим постановою правління Фонду соціального страхування тимчасової втрати працездатності від 23.06.2008 року №25, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14.07.2008 року за №636/15235 (в редакції, що діяла станом на день виникнення спірних правовідносин) у пункті 1.6. визначено, комісія (уповноважений) із соціального страхування підприємства підзвітна роботодавцю та представнику застрахованих осіб, а її робота в установленому порядку підлягає перевірці органами Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності (далі - Фонд). Пунктом 1 ч. 5 ст.15 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначено, що роботодавець несе відповідальність за порушення порядку використання коштів Фонду, несвоєчасне або неповне їх повернення. Аналізуючи наведені нормативні акти, суд приходить до висновку, що [PERSON] , як головний бухгалтер, на яку посадовою інструкцією покладено обов`язок запобігати негативним явищам у фінансовій діяльності Головного управління, вживати заходи щодо недопущення порушень фінансово-бюджетної дисципліни, якій достовірно було відомо, що застрахована особа [PERSON] на момент призначення йому комісією із соціального страхування матеріального забезпечення по тимчасовій непрацездатності не перебував в трудових відносинах з ГУ ДСУ з НС у Луганській області, повинна була діяти відповідно до положень своєї посадової інструкції. При цьому суд зауважує, що комісія із соціального страхування підзвітна ГУ ДСУ з НС у Луганській області, що свідчить про безпідставність доводів позивача про те, що рішення цієї комісії підлягають беззаперечному виконанню навіть за наявності підстав, які свідчать про можливе порушення фінансової дисципліни. Зазначений висновок суду не спростовується свідченнями свідка [PERSON] . При цьому суд, вирішуючи питання про правомірність дій відповідача щодо притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, не бере до уваги наказ ДСНС України «Про зміну дати звільнення» від 30.11.2018 року №512, згідно з яким дату звільнення [PERSON] було змінено з 24.01.2018 року на 26.04.2018 року, оскільки цей наказ був виданий вже після притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Суд вважає, що під час притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності відповідачем було дотримано приписи ст.ст. 147, 147-1, 149 КЗпП України, проте суд приходить до висновку, що відповідачем був порушений строк, протягом якого можливе накладення дисциплінарного стягнення. Про скоєння дисциплінарного проступку [PERSON] відповідачу стало відомо з акту перевірки Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Луганській області від 23.06.2018 року №08-11-06, який відповідач отримав 23.06.2018 року №08-11-06, про що зазначено в самому акті. В період з 14.06.2018 року по 27.08.2018 року [PERSON] хворіла, що підтверджується листком непрацездатності серії АДР 021723. Таким чином, відповідач мав накласти на позивача дисциплінарне стягнення не пізніше одного місяця з дня його виявлення з урахуванням часу тимчасової непрацездатності [PERSON] в період з 14.06.2018 року по 27.06.2018 року, тобто в строк до 28.07.2018 року. Проте оскаржуваний наказ було видано 03.08.2018 року, що свідчить про те, що відповідач порушив строк, протягом якого мав можливість притягнути [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, що має наслідком скасування п. 7 наказу від 03.08.2018 року №213. Щодо вимог позивача про стягнення недоотриманої заробітної плати (премії) в сумі 31041,24 грн. суд відзначає наступне. Частиною 3 ст.151 КЗпП України встановлено, що протягом строку дії дисциплінарного стягнення заходи заохочення до працівника не застосовуються. Порядок преміювання працівників ГУ ДСУ з НС у Луганській області визначений Положенням про преміювання працівників ГУ ДСУ з НС у Луганській області, затвердженим наказом від 18.05.2018 року №194-но (далі - Положення про преміювання). Так, п. 1.3. - 1.4. Положення про преміювання встановлено, що розмір щомісячного преміювання встановлюється відповідними наказами Головного управління та керівників підпорядкованих підрозділів (за вільним наймом) Головного управління. Розмір щомісячного преміювання встановлюється відповідними наказами Головного управління у відсотках, які нараховуються на посадовий оклад (тарифну ставку) з урахуванням надбавок та доплат. Судом встановлено, що [PERSON] отримала премію в травні 2018 року в розмірі 75%, в червні 2018 року - 116%, в липні 2018 року - 50%, в серпні 2018 року -160%, що підтверджується наказами від 25.05.2018 року №159, від 25.06.2018 року №206, від 26.07.2018 року №243 та від 23.08.2018 року №274. Як вбачається з зазначених наказів, позивач [PERSON] як до, так і після притягнення її до дисциплінарної відповідальності отримувала премію. При чому з урахуванням того, що на [PERSON] було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани 03.08.2018 року, премію їй було сплачено в розмірі 160%, що значно перевищувало розмір її премії в травні-липні 2018 року та є допустимим відповідно до п.2.4. Положення про преміювання, згідно з яким начальник Головного управління має право позбавити премії повністю або частково у випадку притягнення до дисциплінарної відповідальності. Також суд відзначає, що премія не може виплачуватись щомісячно в однаковому розмірі, оскільки її розмір залежить від результатів роботи працівника в конкретному періоді, за який виплачується премія, крім того, премія має заохочувальний матеріальний характер і виплачується не тільки за якісно виконані посадові обов`язки, а з метою заохочення працівників до розвитку ініціативи, активізації діяльності, підвищення рівня ефективності і якості виконуваних завдань, зміцнення виконавчої дисципліни, про зазначено в п. 1.2. Положення про преміювання. Аналізуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що відповідачем не було допущено порушень під час нарахування та виплати [PERSON] премії за період з травня по серпень 2018 року, що має наслідком залишення позовних вимог в цій частині без задоволення. Щодо решти доводів сторін суд відзначає, що Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 704,80 грн. за вимогу про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. За подання позову про стягнення недоотриманої заробітної плати (премії) в розмірі 31041,24 грн. позивач звільнена від сплати судового збору, а тому з урахуванням того, що зазначені позовні вимоги залишено без задоволення, ці витрати слід віднести за рахунок держави.

Outcome: partial