Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-10 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості та пені по виплаті аліментів, в якому зазначила, що 28.01.1998 року між нею та відповідачем було укладено шлюб. 08.06.2010 року вказаний шлюб було розірвано. Від даного шлюбу сторони спільних дітей: [PERSON] , [INFO] ; [PERSON] , [INFO] ; [PERSON] , [INFO] ; та [PERSON] , [INFO] . [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] на дату розірвання шлюбу були неповнолітніми та після розірвання шлюбу (і по теперішній час) проживають з матір`ю. Згідно рішення Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 23.03.2018 року по цивільні справі № 310/7259/17 було стягнуто з відповідача на користь позивача аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] ,, у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 17.10.2017 року до повноліття дитини, та на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 17.10.2017 року до повноліття дитини.. Відповідно до розрахунку заборгованості боржника, наданого державним виконавцем Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Запорізькій області Паскарь К.М. відповідно до виконавчого листа №310/7259/17 від 15.05.2018 року станом на 11.09.2019 року заборгованість по сплаті аліментів за зведеним виконавчим провадженням становить 45992,80 грн., а станом на 14.11.2019 року - 48558 грн. На підставі ст. 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України передбачено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішення суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Відповідно до ч. 3 ст. 549 ЦК України визначено, що пенею є неустойка, які обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. Неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, у якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Таким чином, неустойка (пеня) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] , за період з 17.10.2017 року до повноліття дитини ( [INFO] ) з дати видачі виконавчого листа від 15.05.2018 року по дату подачу позову (29.11.2018 року) становить 100 відсотків суми заборгованості і дорівнює 23249,40 грн. Неустойка (пеня), за несвоєчасну сплату аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , за період з 17.10.2017 року по 14.11.2019 року, з дати видачі виконавчого листа 15.05.2018 року по дату подачу позову (29.11.2018 року) становить 100 відсотків суми заборгованості і дорівнює 25308,60 грн. В силу положень п.10 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач підтверджує, що нею не подан іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. На підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. Приймаючи до уваги той факт, що позивач звільнена від сплати судового збору, а також те, що будь-яких інших витрат у зв`язку із розглядом даної справи вона не понесла та не очікує понести, тому саме з цих підстав попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат нею до суду не надається. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав повністю з підстав, зазначених у позовній заяві. Проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав. Суд, на підставі ст. 280 ЦПК України, ухвалив розглянути справу за відсутності відповідача в заочному порядку. Дослідивши надані суду докази у їх сукупності, суд встановив таке. Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано за рішенням Бердянського міськрайонного суду від 08.06.2010 р. За рішенням Бердянського міськрайонного суду від 23.03.2018 р. з [PERSON] на користь [PERSON] були стягнуті аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 17.10.2017 року до повноліття дитини, та на утримання дочки [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 17.10.2017 року до повноліття дитини Розрахунок заборгованості від 11.09.2019 року (держ. виконавець Паскарь К.М.), згідно якого розмір заборгованості станом на 11.09.2019 року складає 45992,80 грн.; Розрахунок заборгованості від 18.11.2019 року (держ. виконавець Паскарь К.М. ), згідно якого розмір заборгованості станом на 14.11.2019 року складає 48558 грн. Відповідно до розрахунку неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання [PERSON] складає 23249,40 грн. Відповідно до розрахунку неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання [PERSON] складає 25308,60 грн. Відповідно Цивільно-процесуальному кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до вимог ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.ст.81,83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. За змістом ст.ст.141,180 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу. Батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно за статтею 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Крім того, на виконання ч.4 ст.263 СК України, суд при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до усталеної судової практики (яка діяла до 25.04.2018 року, зокрема згідно постанови Верховного Суду України від 01 липня 2015 року справі № 6-94цс15), з урахуванням правової природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом ст. 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, у якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто, неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, у якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Однак, 25.04.2018 року за наслідками розгляду справи № 572/1762/15-ц, Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах (правовідносинах, що регулюють порядок обчислення неустойки по аліментах), викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду України, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року справі № 6-94цс15 та наступних постановах, прийнявши нову постанову, в якій був обґрунтований порядок нарахування неустойки та визначена формула для її нарахування. Свою позицію з даного приводу Верховний Суд обґрунтував виходячи із наступного. Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочені платежів та визначивши її загальну суму. Сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Така правова позиція, викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (№ 14-37цс18), від 15 серпня 2018 року у справі № 761/26953/15-ц, враховується судом при розгляді справи. З огляду на викладене вище, позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими і підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір має бути стягнутий з відповідача, оскільки позивача відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Відтак з відповідача на користь держави підлягає стягненню витрати судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Outcome: approved