Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-14 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], посилаючись в обґрунтування своїх вимог на такі обставини. 01.06.2015 року померла мати рідного брата позивача - [PERSON]. На момент смерті [PERSON] та на теперішній час позивач працює за межами території України, та в зв'язку з тим, що я не має можливості приїхати до України, в м. Париж Франція, звернулась до Посольства України у Французькій Республіці, та власноруч написала заяву про прийняття спадщини, а виготовила Довіреність на свого представника. При зверненні до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину, їй було відмовлено, у звязку з тим, що вона пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки не звернулась своєчасно із заявою про її прийняття, що стало підставою для звернення до суду із відповідним позовом. Представник позивача до суду не зявився, був належним чином повідомлений про час та дату судового засідання, надав заяву, якою вимоги довірителя підтримав, просив їх задовольнити та закінчити розгляд справи за своєї відсутності. Відповідач у судове засідання не з'явився,згідно наданої суду заяви, просить розглядати справу за відсутністю представника Одеської міської ради Третя особа до суду не зявилась, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлялась, причини неявки суду не повідомила. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів щодо взаємовідносин сторін, а також маючи згоду позивача на заочний розгляд справи, суд вважає можливим заочно розглядати справу у відсутності належно повідомленого відповідача. З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд, на підставі всебічного, повного, об'єктивного і безпосереднього дослідження наявних у справі доказів, встановив наступне. 01.06.2015 року померла мати рідного брата позивача - [PERSON]. На момент смерті [PERSON] та на теперішній час позивач працює за межами території України, та в зв'язку з тим, що я не має можливості приїхати до України, в м. Париж Франція, звернулась до Посольства України у Французькій Республіці, та власноруч написала заяву про прийняття спадщини, а виготовила Довіреність на свого представника. Спадкова справа після смерті [PERSON] Федоріни відкрита у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу [PERSON], куди позивач звернулась через свого представника. На заяву позивач отримала «Роз'яснення» від 05 липня 2016 року № 122/01-16, відповідно до змісту якого дійсно спадкова справа № 13/2015 після смерті [PERSON] Федоріни, яка померла 01.06.2015 року, знаходиться у нотаріуса [PERSON]. У вказаному роз'ясненні вказано, що заява про прийняття спадщини складена, підписана та підпис під заявою засвідчено після спливу шестимісячного терміну, встановленого діючим законодавством України для прийняття спадщини (ст. 1268,1272 ЦК України). Так, на момент відкриття спадщини після смерті [PERSON], спадкове майно складалося з квартири за адресою: [ADDRESS]. Статтею 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За приписом ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, у зв'язку з юридичною необізнаністю. Відмовлятися від прийняття спадщини він не має наміру. Статтею 1216 ЦК України зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] є законними та підлягають задоволенню. На підставі викладеного і

Outcome: approved