Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-10 00:00:00

[PERSON] звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] в якій просить розірвати шлюб з відповідачем. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 10 грудня 2016 року уклала шлюб з відповідачем, що зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №1168 від 10 грудня 2016 року. Від шлюбу у подружжя є донька [PERSON], [INFO]. Спільне життя у сторін не склалось через різні погляди на шлюб та сімю, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство фактично не ведеться. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 19 березня 2019 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Позивач у підготовче судове засідання не зявилась, повідомлялась своєчасно і належним чином, надала заяву в якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала. Відповідач, який був повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання своєчасно і належним чином, у підготовче судове засідання не зявився, надав суду заяву, в якій позовні вимоги визнав. Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло. Враховуючи, що в підготовче судове засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 10 грудня 2016 року, актовий запис №1168 від 10.12.2016 (свідоцтво про шлюб серії І-ВЛ №306346 від 10 грудня 2016 року). Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «Ляшенко» на «Мрикот». Від шлюбу у подружжя є неповнолітня дитина [PERSON], [INFO]. Шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені. За змістом положень ч. 1 ст.24\~СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст.\~56\~СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з ст.\~112\~СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Відповідно до ст.\~113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадках визнання позову відповідачем. Позивач у своєму позові просить після розірвання шлюбу прізвище залишити без змін. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим, а тому приходить до висновку про задоволення позову. На підставі викладеного і

Outcome: approved