Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-18 00:00:00

[PERSON] звернулась з позовом до [PERSON] про стягнення боргу. Позовні вимоги мотивовані тим, що між, [PERSON] та [PERSON] було досягнуто домовленості щодо виконання позивачкою робіт із зовнішнього оздоблення будинків, що розташовані за адресою: Одеська область. [ADDRESS] (котеджне селище «Зелений мис»). Позивачка стверджує, що вона виконала роботи, однак відповідачка не оплатила вартість проведених робіт. При цьому відповідачка надала розписку, відповідно до якої вона зобов'язалась виплатити позивачці суму у розмірі 26000 доларів США після оформлення документів на будинок. Однак до теперішнього часу відповідачка кошти не повернула. На підставі викладеного, згідно останніх позовних вимог позивачка просила стягнути з відповідачки суму у розмірі 595400 гривень. (Т.2, а.с 73) В судовому засіданні представники позивачки підтримали позовні вимоги, а також підтвердили обставини заявлених позовних вимог. Вони також пояснили, що між [PERSON] та [PERSON] було досягнуто домовленості щодо виконання позивачкою робіт із зовнішнього оздоблення будинків, що розташовані за адресою: Одеська область. [ADDRESS] (котеджне селище «Зелений мис»). Після фактичного виконання робіт відповідачка не мала можливості провести остаточний розрахунок за проведені роботи, у зв'язку з чим, вона власноручно написала розписку, згідно якої зобов'язувалась сплатити позивачці суму у розмірі 26000 доларів США після оформлення документів на будинок. Однак до теперішнього часу кошти не повернула, при цьому будинок був оформлений. Відповідачка [PERSON], а також її представники позовні вимоги не визнали, оскільки вважали їх необґрунтованим. Так [PERSON] пояснила, що розписка на яку посилається позивачка виконана не нею, а іншою особою. Вона пояснила, що дійсно між нею та позивачкою було досягнуто домовленості щодо виконання позивачкою робіт із зовнішнього оздоблення будинків, що розташовані за адресою: Одеська область. [ADDRESS] (котеджне селище «Зелений мис»). Після закінчення робіт, вона провела остаточний розрахунок з позивачкою та позивачка повернулась до себе у Івано-Франківську область. Крім того, роботи були виконані не якісно, у зв'язку з чим, вона має певні претензії до неї. Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню на підставі фактів, встановлених в судовому засіданні. Так судом встановлено, що [PERSON] виконувала роботи із зовнішнього оздоблення будинків, що розташовані за адресою: Одеська область. [ADDRESS] (котеджне селище «Зелений мис»). Вищевказаний факт підтверджується поясненнями представників позивачки, а також безпосередньо відповідачкою [PERSON]. Крім того, даний факт підтверджується поясненнями свідків допитаних в судовому засіданні. Так, свідок [PERSON] пояснив, що [PERSON] є дружиною його брата. Він пояснив, що [PERSON] здійснювала роботи щодо штукатурки двох будинків, гаражів в червні 2008р. та у вересні 2008р.. Жодний претензій зі сторони [PERSON] на якість роботи не надходило. Він також пояснив, що [PERSON] отримала розписку від [PERSON] щодо оплати роботи. Свідок [PERSON] пояснив, що він проводив роботи з встановлення сантехніки в будинку, що належить [PERSON]. Він пояснив, що слухав, як [PERSON] робили зауваження робітниками, які займались фасадом будинків, оскільки після їх роботи було багато сміття, а також кислота поганила земельну ділянку. Свідок [PERSON] пояснив, що він приймав учать у будівельних роботах та займався виготовленням розчину побілки. Роботи виконувались з червня 2008р. до вересня 2008р.. При цьому була здійснена штукатурка двох будинків та двох гаражів. З боку власника будинку будь-яків нарікань на якість роботи не надходило. Оплати за роботу вони не отримали, оскільки даним питанням займалась [PERSON] Свідок [PERSON] він пояснив, що виконував покрівельні роботи у будинку [PERSON] та пояснив, що роботи іншою бригадою виконувались неякісно, у зв'язку з чим, вони їх переробляли. Свідок [PERSON] пояснив, що він виконував роботи по фасаду, паркану у будинку [PERSON]. Він був присутній при складанні розписки [PERSON], проте текст розписки він сам не бачив. Розписка писалась [PERSON] в автомобілі. Свідок [PERSON] пояснила, вона виконувала малярні роботи у будинку [PERSON], оскільки ворота були пошкоджені кислотою. Оплата за роботу була здійснена своєчасно. Суд вважає, що між сторонами виникли договірні відносини щодо договору підряду. В матеріалах справи є розписка, яка виконана від імені [PERSON], згідно якої [PERSON] зобов'язувалась віддати борг у розмірі 26000 доларів США [PERSON] після оформлення документів на будинок [ADDRESS], яка підписана 10.10.2008р.. (Т.1, а.с. 231) В судовому засіданні [PERSON] наполягала на тому, що вищевказана розписка виконана не нею особисто, вона є підробленою, а також виконана невідомою особою. В процесі розгляду справи судом призначала судова почеркознавча експертиза щодо встановлення ідентичності почерку та підпису [PERSON] у розписці від 10.10.2008р.. Відповідно до висновку №4304/02 від 17 жовтня 2014р. судово-почеркознавчої експертизи ОНДІСЕ вирішити питання про те, чи самою [PERSON] або іншою особою виконаний рукописний текст розписки від 10.10.2008р. не виявилося можливим. (Т.1., а.с. 305-309) Крім того, ухвалою суду від 19.11.2014р. була призначена повторна судова почеркознавча експертиза. (Т.2, а.с. 26-27) Згідно висновку експертів Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 15.01.2015р. № 332-П вирішити питання про те, чи самою [PERSON] або іншою особою виконаний рукописний текст розписки від 10.10.2008р. не виявилося можливим. (Т.2, а.с. 45-52) В процесі огляду матеріалів цивільної справи, а також матеріалів, які були надані для експертного дослідження, судом було встановлено, що номер та серія паспорту, адреса реєстрації [PERSON], збігаються з паспортними даними, які були вказані в пенсійній справі УПФ в Суворовському районі. Допитані в судовому свідки [PERSON], [PERSON] підтвердили факт написання розпискою саме відповідачкою [PERSON] Згідно ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст. 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. У відповідності до ч. 1 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 3 ст. 212 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд оцінивши у сукупності надані сторонами докази, вважає, що обставини позову, які викладені позивачкою знайшли своє підтвердження в процесі судового розгляду справи. Так зі сторони відповідачки не надано жодного доказу, який підтверджує оплату виконаної роботи, яка фактично була виконана позивачкою, що не заперечувала відповідачка. Крім того, твердження відповідачки, що розписка була виконана не нею, а іншою особою не підтверджено жодним доказом. В судовому засіданні представник відповідачки також не змогла пояснити збіг паспортних даних відповідачки з даними, які були внесені у розписку. Таким чином, суд вважає, що розписка виконана від імені відповідачки [PERSON] підтверджує факт наявності договірних правовідносини, а саме договору підряду. Так, згідно ч. 1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Крім того, згідно ч. 2 ст. 205 ЦК України правочин, для якого законом не встановлена обов'язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. У відповідності до ч. 1 ст. 206 ЦК України усно можуть вчинятися правочини, які повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення, за винятком правочинів, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, а також правочинів, для яких недодержання письмової форми має наслідком їх недійсність. ЦК України не встановлено обов'язкової нотаріальної форми або письмової форми договору підряду, що також не має наслідком визнання його недійсним. Крім того, дії сторін свідчать про укладення договору підряду. Стаття 837 ЦК України, встановлює, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно ч. 1 ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Частиною 2 даної статті встановлено, що якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Суд вважає, що надана позивачкою розписка свідчить про узгодження обумовленої ціни вартості робіт, а також про відсутність претензій на якість та обсяг виконаних робіт на час її написання. Необхідно також відзначити, що будь-яких клопотань щодо проведення судової будівельно-технічної експертизи щодо визначення вартості проведення робіт, їх обсягу та якості зі сторін не надходило, а тому суд розглядає справу на підставі наявних матеріалів. При цьому, суд не приймає до уваги твердження представника відповідача, що роботи були виконані неякісно та з певними порушеннями, що призвело до матеріальної шкоди відповідачці. Так, згідно ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Однак жодних письмових претензій на адресу позивачки щодо якості проведених робіт зі сторони відповідачки не надходило, оскільки протилежного відповідачкою не доведено в судовому засіданні. В той же час, згідно ч. 3 ст. 853 ЦК України якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника. Крім того, ст. 858 ЦК України передбачена відповідальність підрядника за неналежну якість роботи. Таким чином, у разі якщо замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником він має право на відшкодування збитків, або усунення недоліків, згідно з вимогами ст. 858 ЦК України. В той же час, суд вважає, що вищевказані обставини можуть бути підставою для іншого позовного провадження. Частиною 1 ст. 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Судом встановлено, що виконані роботи відповідачкою не оплачені в повному обсязі, що також підтверджується розпискою від 10.10.2008р.. Згідно ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору… Стаття 626 ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. У статті 627 ЦК України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами. На підставі викладеного, суд вважає, що необхідно стягнути з відповідачки на користь позиваки суму еквівалентну 26000 доларів США на час ухвалення рішення за курсом НБУ, тобто суму у розмірі 574860 гривень, а також судові витрати суму державного мита у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень, витрати за інформаційне-технічне забезпечення судового розгляду у розмірі 120 (сто двадцять) гривень, а всього стягнути суму у розмірі 576680 гривень

Outcome: partial