Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-28 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. В обгрунтування позову зазначила, що вироком Великобурлуцького районного суду Харківської області від 06.03.2019 року, який набрав законної сили, встановлено, що 09.08.2018 року, біля 05 год. 30 хв. [PERSON] , знаходячись біля будинку [ADDRESS] області спричинила [PERSON] тілесні ушкодження у вигляді внутрішньошкірної гематоми тім`яних ділянок та нижньої губи, які за ступенем тяжкості тілесних ушкоджень відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що не спричинили короткочасного розладу здоров`я чи незначної стійкої втрати працездатності. Вироком Великобурлуцьким районним судом Харківської області від 06.03.2019 року [PERSON] визнано винуватою у вчиненні відносно [PERSON] кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та їй призначено покарання у виді штрафу в розмірі 850 грн. Цивільний позов у кримінальному провадженні не пред`являвся, що відображено у вироку. За час перебування в КЗОЗ «Вовчанська ЦРЛ» [PERSON] понесла матеріальні затрати на оплату медичного обстеження і лікування, але підтвердити розмір понесених матеріальних витрат документально не може, у зв`язку з чим позов про стягнення з [PERSON] спричиненої матеріальної шкоди не заявляє. Розмір моральної шкоди, заподіяної у відношення неї скоєним [PERSON] кримінальним правопорушенням оцінює в 50 000 грн. Визначаючи вказаний розмір моральної шкоди виходить з того, що у результаті вчиненого у відношенні неї кримінального правопорушення вона отримала тілесні ушкодження, які вказані у вироку суду від 06.03.2019 року, тілесні ушкодження спричинили їй фізичний біль та страждання. Враховуючи її вік, розмір больових відчуттів усилюється. Після подій 09.08.2018 року вона тривалий час відчувала наслідки неправомірних дій [PERSON] - фізичну біль в травмованих частинах тіла. У зв`язку з подіями 09.08.2018 року стан її здоров`я погіршився, що відобразилося в головних болях, стривоженості, дратівливості. У неї часто проявляються емоційні спалахи, виникає збудливість, непокоять неврози, які проявляються тривогою, страхом. У с. Гатище Вовчанського району не зважаючи на тривалий час проживання, вона не має нікого з рідних. Злочинні дії у відношенні неї молодої і здорової сусідкою [PERSON] показали їй всю її беззахисність - відсутність можливості захистити себе самою, що спричиняє моральні переживання. Додаткові страждання спричинила їй поведінка [PERSON] в період досудового слідства і в судовому засіданні. Вона не отримала вибачень від неї, а тільки впевнилась, що події, що мали місце 09.08.2018 року, можуть повторитися і їх наслідки непередбачувані. Життя в очікуванні можливих неправомірних дій у відношенні неї зі сторони [PERSON] спричиняє їй додаткові моральні страждання. Моральних страждань вона зазнала і під час досудового слідства та розгляду кримінального провадження стосовно [PERSON] у суді. Вона вимушена була для виконання слідчих дій з' являтися до слідчого Вовчанського ВП ГУНП в Харківській області з с. Гатище на попутному транспорті або замовляти таксі і нести при цьому матеріальні затрати та витрачати час. Розгляд кримінального провадження у суді смт. Великий Бурлук Харківської області, необхідність поїздок на судове засідання у вказаний населений пункт, спричинили мені моральні переживання додатково. Просила стягнути з відповідача заподіяну моральну шкоду в розмірі 50 000 грн. 00 коп., витрати на правову допомогу в розмірі 4000 грн. 00 коп. Позивач та представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги викладені в позовній заяві та просили їх задовольнити у повному обсязі. Відповідач та її представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, просили у позові відмовити. Відповідно до вимог сит. 178 ЦПК України відповідач надала відзив, у якому зазначає, що позовні вимоги є необгрунтованими, та такими що не підлягають задоволенню. У позовній заяві позивач, як на підставу стягнення моральної шкоди зазначає, що стан її здоров`я погіршився, що вона з 09.08.2018 року тривалий час відчуває фізичну біль в травмованих частинах тіла, розмір больових відчуттів посилюється, та зазначає що це відобразилося в головних болях, стривоженості, дратливості. Також вказує, що в неї проявляються емоційні спалахи, виникає збудливість, непокоять неврози, які проявляються тривогою, страхом. Отже, якщо [PERSON] насправді тривалий час з 10.08.2018 року відчуває фізичну біль в травмованих частинах тіла, розмір її больових відчуттів посилюється, оскільки [PERSON] зазначає що в неї в цілому дуже сильно погіршилося здоров`я, чому вона з 10.08.2018 року по теперішній час ні лікувалася в лікарні, ні придбала в аптеці жодних ліків для лікування цих симптомів, не відвідувала оздоровчі процедури, тобто з 10.08.2018 року взагалі не зверталася до медичного закладу. Але позивач, зазначаючи що в неї розмір її больових відчуттів постійно посилюється, стан здоров`я погіршується, не надала жодного оригіналу або копії письмового доказу, на які посилається у позовній заяві. Позивач взагалі не надала до суду будь-яких документів що підтверджують факт погіршення стану здоров`я внаслідок підстав зазначених у позові. Також не додані висновки психологічної експертизи якою встановлюється причинний зв`язку між подіями що виникли відповідно до обставин зазначених у вироку Великобурлуцького районного суду та симптомами, що зазначені у позовній заяві. Тільки психологічна експертиза може встановити висновок та причинно-наслідковий зв`язок між подіями що зазначив позивач та її стражданнями, які випливають з цих подій, оскільки на симптомі зазначені позивачем можуть впливати інші причини, у тому числі вік та її образ життя. Позивач під виглядом відшкодування моральної шкоди, намагається ввести суд в оману, вказуючи про свої нібито страждання. [PERSON] намагається безпідставно стягнути грошові кошти, не надавши до суду жодного доказу. Просила відмовити у стягнення з неї на користь [PERSON] моральної шкоди в розмірі 50 000,00 грн. та витрат на правову допомогу в розмірі 4000,00 грн. у повному обсязі. Суд, вислухавши пояснення сторін по справі та їх представників , дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Згідно ст. ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Під час судового розгляду встановлено, що 09.08.2018 року, біля 05 год. 30 хв. [PERSON] , знаходячись біля будинку [ADDRESS] , на грунті особистих неприязних відносин, за раптово виниклим злочинним умислом, направленим на спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи протиправність своїх дій, знаходячись на відстані 10 метрів позаду від [PERSON] , кинула палицю в напрямку останньої , яка потрапила потерпілій в тім`яну частину голови. Продовжуючи свої неправомірні дії та реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень, [PERSON] , підійшовши до [PERSON] , нанесла останній один удар кулаком правої руки в область щелепи зліва, спричинивши потерпілій тілесні ушкодження у вигляді внутрішньошкірної гематоми тім`яних ділянок та нижньої губи, які за ступенем тяжкості тілесних ушкоджень відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень,що не спричинили короткочасного розладу здоров`я чи незначної стійкої втрати працездатності, відповідно до п.2.3.5 «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень «Наказу №6 МОЗ України від 17.01.1995 р.» Відповідно до вироку Великобурлуцького районного суду Харківської області від 06 березня 2019 року [PERSON] визнано винуватою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - 850 грн. Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлявся. Вирок Вовчанського районного суду Харківської області від 06 квітня 2019 року набрав законної сили. У відповідності до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, яка визначає підстави звільнення від доказування, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Згідно до положень ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду у кримінальному провадженні, який набрав законної сили є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена вирок суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (чи бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Тобто, винуватість [PERSON] у спричиненні [PERSON] 09 серпня 2018 року легких тілесних ушкоджень, що не спричинили короткочасний розлад здоров`ю, встановлена і не підлягає доказуванню. Частиною 1 статті 1177 ЦК України встановлено, що шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Частинами 1-3 статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом. Також відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31.03.1995 року №4 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я. Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Особа (фізична чи юридична) звільняється від відповідальності по відшкодуванню моральної шкоди, якщо доведе, що остання заподіяна не з її вини. Відповідальність заподіювача шкоди без вини може мати місце лише у випадках, спеціально передбачених законодавством. На підтвердження спричинення моральної шкоди, позивач посилається на те, що внаслідок нанесення їй [PERSON] тілесних ушкоджень їй завдано фізичний біль та страждання, після чого стан її здоров`я погіршився, що відобразилося в головних болях, стривоженості, дратівливості. Часто проявляються емоційні спалахи, виникає збудливість, непокоять неврози, які проявляються тривогою, страхом. Оцінює спричинену їй моральну шкоду в розмірі 50 000 грн. 00 коп. Під час судового розгляду встановлена наявність завданої позивачу моральної шкоди, яка полягала у моральних стражданняхвід спричинення тілесних ушкоджень, які мали місце 09 серпня 2018 року, внаслідок протиправних дій відповідача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням [PERSON] та вини останньої в її заподіянні. Тому суд приходить до висновку про наявність передбачених законом підстав для відшкодування заданої позивачу діями відповідача моральної шкоди. При визначенні розміру відшкодування суд враховує роз`яснення п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України, з подальшими змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року, в якому зазначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілої, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Разом з тим, Європейський суд з прав людини зауважив, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, § 62, ЄСПЛ від 12 липня 2007 року). Згідно ч. 1 ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Як встановлено судом у ході розгляду, у результаті протиправних дій відповідача, [PERSON] після спричинення тілесних ушкоджень страждає на головний біль, стривоженість, дратливість, у зв`язку з погіршенням стану здоров`я. Враховуючи наведене, розмір відшкодування суд визначає виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, визначає моральну шкоду у розмірі 1 000 грн. 00 коп. Відповідно до статті 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Як зазначено у ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду за захистом своїх прав, позивач понесла витрати на правову допомогу, здійснену адвокатом [PERSON] Вартість послуг становить 4000 грн. 00 коп., які сплатила позивач, що підтверджується відповідною квитанцією-угодою № 23 від 17.08.2019 рокую (а.с.12). Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача за надання професійної правничої допомоги пропорційно розміру задоволених позовних вимог витрати у розмірі 80 грн. 00 коп. (1000 грн. 00 коп. х 4000 грн. 00 коп. / 50000 грн. 00 коп.) Відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до п. п. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду; Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2019 року складає 1921 грн. 00 коп. Враховуючи, що позивачем звільнений від сплати судового збору, тому у порядку ст. 141 ЦПК України суму судового збору необхідно стягнути із відповідача у дохід держави у розмірі 768 грн. 40 коп На підставі викладеного,

Outcome: partial