Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-24 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Подільського РВДВС міста Київ ГТУЮ у місті Києві, Першої київської державної нотаріальної контори, за участю третьої особи - [PERSON], про скасування арешту. Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що 18.05.1999 року Подільським районним судом м. Києва ухвалено рішення, яким позов [PERSON] до [PERSON] задоволено частково, та стягнуто з [PERSON] грошову суму в розмірі 2835 грн. та 141 грн. 75 коп. державного мита, задоволено. Дане рішення було оскаржене [PERSON] до Київського міського суду, однак ухвалою від 16.06.1999 року скаргу відхилено, рішення суду від 18.05.1999 року залишено без змін. [PERSON] стверджує, що повністю виконана вищевказане судове рішення. Однак, 13.07.2017 року позивач отримала Витяг з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, у якому містилась інформація про наявність накладеного арешту на невизначене майно, все майно, належне [PERSON] Вказане обтяження накладене Першою київською державною нотаріальною конторою. Згідно відповіді Подільського РВДВС міста Київ ГТУЮ у місті Києві від 23.05.2018 року, в провадженні вказаного органу виконавчих проваджень щодо стягнення з [PERSON] не перебуває та не надходило. За таких обставин, позивач просить суд скасувати арешт від 28.10.2004 року за № 1421216, зареєстрований в з Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо невизначеного майна, всього майна, яке належить [PERSON], який накладався Першою київською державною нотаріальною конторою на підставі постанови б/н, 12.11.1999, ВДВС у Подільському районі м. Києва. Представник позивача та позивач свого права на участь у судовому засіданні не використали, про розгляд справи були повідомлені належним чином. До початку судового засідання позивач та її представник звернулись до суду із заявою, про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Представники відповідачів в судові засідання не з'явились, причини неявки суду не повідомили, про день, час та місце розгляду справи судом повідомлені належним чином. Представник Першою київською державною нотаріальною конторою звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, просив суд розглянути справу відповідно до вимог чинного законодавства. Третя особа свого права на участь у судовому засіданні не використалиа, про розгляд справи була повідомлена належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Як вбачається з рішення Подільського районного суду м. Києва від 18.05.1999 року позов [PERSON] до [PERSON] про повернення завдатку та стягнення моральної шкоди задоволено частково, та стягнуто з [PERSON] грошову суму в розмірі 2835 грн. та 141 грн. 75 коп. державного мита, задоволено. (а.с. 9-11) Ухвалою Київського міського суду від 16.06.1999 року касаційну скаргу [PERSON] відхилено, рішення суду від 18.05.1999 року залишено без змін. (а.с. 12-14) Як вбачається з Відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, у реєстрі міститься інформація про наявність арешту на невизначене майно, все майно, належне [PERSON], накладене Першою київською державною нотаріальною конторою за № 1421216. Підстава обтяження - постанова б/н від 12.11.1999 року Відділу державної виконавчої служби у Подільському р-ні, який зареєстровано 28.10.2004 року. (а.с. 8) Згідно листа Подільського РВДВС міста Київ ГТУЮ у місті Києві від 23.05.2018 року № 21724, відповідно до Автоматизованої системи виконавчого провадження станом на 23.05.2018 року виконавчі документи про стягнення з [PERSON] до Відділу не надходили та на виконанні не перебувають. Надати більше інформації не видається за можливе, оскільки ЄДР ВП почав діяти лише з 2006 року, а строк зберігання завершених виконавчих проваджень становить 3 роки. (а.с. 16) Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Цивільним кодексом України. Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його невизнання та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно зі с. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Відповідно до ст. 56 вказаного Закону арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Виходячи з положень ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у випадках не передбачених вказаною статтею, арешт може бути знятий за рішенням суду. Статтею 41 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Аналогічне визначене статтею 321 ЦК України щодо непорушності права власності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Враховуючи те, що у провадженні Подільського РВДВС міста Київ ГТУЮ у місті Києві не перебуває на виконанні виконавче провадження відносно [PERSON], арешт всього майна наразі є безпідставним та порушує цивільні права позивача щодо реалізації права власності належного йому майна, а тому позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved