Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-11 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу, укладеного із [PERSON] 19.04.2013 р. у виконавчому комітеті Будянської селищної ради Харківського району Харківської області. У обґрунтування позову [PERSON] зазначила, що спільне життя із відповідачем по справі не склалось, причиною розпаду сім'ї є те, що у неї із відповідачем різні характери та діаметрально протилежні погляди на життя, у зв'язку з чим, у сім'ї постійно виникали сварки. Позивач зазначила, що сімейне життя між ними почало погіршуватись на протязі останній двох років, що врешті призвело до втрати почуття кохання і поваги один до одного. 15 лютого 2018 року суддею було зроблено запит щодо доступу до персональних даних про [PERSON], [INFO], з метою отримання інформації про місце проживання ( перебування) фізичної особи згідно з ч. 6 ст. 187 ЦПК України. 02 березня 2018 року від відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області надійшла відповідь на запит, згідно якої було встановлено, що відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS]. 03 березня 2018 року по вказаній цивільній справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні. Заперечення на позовну заяву від відповідача у встановлений законом строк і порядок до суду не надходило. Позивач в судове засідання не з'явилась, подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі, позов підтримала та просила задовольнити, у разі неявки відповідача просила суд ухвалити заочне рішення у справі. Відповідач у підготовчі та судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, причини неявки суду не повідомив. Виходячи з наведеного, та з того, що в матеріалах справи є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити рішення в справі. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд за згодою позивача вважає можливим ухвалити заочне рішення. Враховуючи те, що в судове засідання не з'явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши письмові докази в справі, встановив такі факти і відповідні їм правовідносини. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER], [PERSON], [INFO], зареєстрував шлюб із [PERSON], [INFO], 19 квітня 2013 року у виконавчому комітеті Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис - № 10, прізвища після державної реєстрації шлюбу чоловіка - [PERSON], дружини - [PERSON] (а. с. 3). На підставі ч. 1 ст. 112 Сімейного кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має суттєве значення. Судом встановлено, що сімейне життя між сторонами погіршилось через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини, сімейні обов'язки. Спільне господарство подружжя не ведуть, проживають окремо з лютого 2014 року. Суд, враховуючи наведене, з'ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємини подружжя, дослідивши матеріали справи, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим, оскільки це суперечить їх інтересам. У відповідності до ч. 2 ст. 112 СК України шлюб може бути розірвано у судовому порядку, якщо буде встановлено, що подальше проживання подружжя та збереження сім'ї неможливе, тому шлюб повинен бути розірваний, а позов задоволений. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач у своїй заяві просить після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «[PERSON]». Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме: суму судового збору суд залишає за рахунок позивача, відповідно до її заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved