Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-27 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Приватного підприємства «Україна Молода», [PERSON], третя особа [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної негативної інформації та відшкодування моральної шкоди, мотивуючи позовні вимоги тим, що в щоденній йнформаційно-політичній газеті «Україна Молода» у номері [NUMBER] від [INFO] надрукувано статтю журналістки [PERSON] «[INFO]», у якій було поширено недостовірну негативну інформацію, у статті наведено прямо мову [PERSON] з недостовірною негативною інформацією про викрадення позивачкою печатки і документів ВГО «Братство бджолярів України», а саме «На превеликий жаль, пані [PERSON] та її родинне оточення самовільно створили свій оргкомітет від нібито своєї громадської організації, яка фактично не має зареєстрованої форми. Засновником так званого оргкомітету, окрім самої Василівської, стали також її син і невістка. Ця мадам викрала печатки і документи у Братства бджолярів України», - пояснює президент Братства бджолярів України [PERSON]», також у номері [NUMBER]від [INFO] на третій сторінці надруковано статтю журналістки [PERSON] «[INFO]», у якій було поширено вищеназвану недостовірну негативну інформацію, у цій статті наведено пряму мову [PERSON] з недостовірною негативною інформацією про викрадення позивачкою печатки «Братство бджолярів Україна» та підкуп пасічників, а саме: «[PERSON] зацікавлює певних пасічників, оскільки має змогу їх підкупити. Тепер вона без жодних на те повноважень позбавляє нас законних прав, відмовляється повернути вкрадену печатку, ще й планує перенести штаб-квартиру до Львова…». У зв'язку з чим [PERSON] просить визнати недостовірною негативну інформацію та стягнути з відповідачів на її користь моральну шкоду у розмірі 50 000 грн., з кожного відповідача. Представник позивача та позивач в судовому засіданні підтримали заявлений позов у повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві, та просили суд його задовольнити. Представник відповідача ПП«Україна молода» [PERSON] визнав позов в частині видання непровіреної інформації та погодився сплатити моральну шкоду в розмірі 1 000 (однієї тисячі) гривень. Відповідач [PERSON] позов не визнав, зазначивши, що він є неналежним відповідачем та фактично не підтримав ту інформацію, що була оприлюднена в оспорюванних публікаціях, зазначивши, що вказана інформація не відповідає фактичним обставинам. Третя особа: [PERSON] висловила нечітку позицію щодо позову, зазначивши, що вказані статті вона писала після інтерв'ю з [PERSON] нічого не змінюючи, оскільки інтерв'ю було записано на диктофон та при публікації оформлено як пряму мову. Суд вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як встановлено в судовому засіданні, ПП «Україна Молода» у номері [NUMBER] від [INFO] надрукувало статтю журналістки [PERSON] «[INFO]», у якій було поширено недостовірну негативну інформацію, у статті наведена пряма мова [PERSON] з недостовірною негативною інформацією про викрадення позивачкою печатки і документів ВГО «Братство бджолярів України», а саме «На превеликий жаль, пані [PERSON] та її родинне оточення самовільно створили свій оргкомітет від нібито своєї громадської організації, яка фактично не має зареєстрованої форми. Засновником так званого оргкомітету, окрім самої Василівської, стали також її син і невістка. Ця мадам викрала печатки і документи у Братства бджолярів України», - пояснює президент Братства бджолярів України [PERSON]», також ПП «Україна Молода» у номері [NUMBER] від [INFO] на третій сторінці надруковало статтю журналістки [PERSON] «[INFO]», у якій було поширено вищеназвану недостовірну негативну інформацію, у цій статті наведено пряму мову [PERSON] з недостовірною негативною інформацією про викрадення позивачкою печатки «Братство бджолярів Україна» та підкуп пасічників, а саме: «[PERSON] зацікавлює певних пасічників, оскільки має змогу їх підкупити. Тепер вона без жодних на те повноважень позбавляє нас законних прав, відмовляється повернути вкрадену печатку, ще й планує перенести штаб-квартиру до Львова…». (а.с. 12, 30). Частиною 4 ст. 32 Конституції України встановлено, що кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням і поширенням такої недостовірної інформації. Статтею 270 ЦК України встановлено, що відповідно до Конституції України фізична особа, зокрема, має право на повагу до гідності та честі. Згідно з положеннями статті 277 ЦК України та роз'ясненнями, які містяться в п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначити характер такої інформації та з'ясувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема, п. 46 справи «Лінгенс проти Австрії» від 08.07.1986 року, слід уважно розрізняти факти та оціночні судження. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна. Так, оціночним судженням є висновок, отриманий в результаті інтелектуальної, логічної обробки і узагальнення фактів, оцінок інших людей, інформації довідкового характеру та причинно-наслідкового зв'язку між зазначеними джерелами інформації. Згідно із ч. 2 ст. 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема: критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема: гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Вищевикладене свідчить, що поширювана відповідачем інформація не є оцінкою певних фактів, оскільки така інформація поширена у формі подачі істинних фактів, які дійсно мали місце, первинним джерелом поширення цієї інформації є сам відповідач, а оцінка інших людей ґрунтується на інформації, яку вони отримували від нього. Так, відповідач у статті не критикував позивачів, не виражав суб'єктивну думку, тому текст статті не можливо інтерпретувати як оціночні судження. Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що позивачі вчиняли дії, про які повідомляє відповідач, тому не можна говорити про їх оцінку. З урахуванням викладеного вище, суд приходить до висновку, що інформація, викладена у рубриці «[INFO]» на сторінках газети «Україна молода» № [NUMBER] від [INFO] про викрадення позивачкою печатки і документів ВГО «Братство бджолярів України», а саме «На превеликий жаль, пані [PERSON] та її родинне оточення самовільно створили свій оргкомітет від нібито своєї громадської організації, яка фактично не має зареєстрованої форми. Засновником так званого оргкомітету, окрім самої Василівської, стали також її син і невістка. Ця мадам викрала печатки і документи у Братства бджолярів України», - пояснює президент Братства бджолярів України [PERSON]», та інформація у № [NUMBER] від [INFO] про викрадення позивачкою печатки «Братство бджолярів Україна» та підкуп пасічників, а саме: «[PERSON] зацікавлює певних пасічників, оскільки має змогу їх підкупити. Тепер вона без жодних на те повноважень позбавляє нас законних прав, відмовляється повернути вкрадену печатку, ще й планує перенести штаб-квартиру до Львова…», є недостовірною. Тому суд приходить до висновку про необхідність зобов'язати Приватне підприємство «Україна Молода» протягом трьох робочих днів після набрання рішення законної сили здійснити спростування недостовірної, негативної та такої, що порушує особисті немайнові права честі, гідності та ділової репутації [PERSON] інформацію, що викладена у [NUMBER] від [INFO] газети «Україна Молода» у статті журналістки [PERSON] «[INFO]», та у №[NUMBER] від [INFO] газети «Україна Молода» у статті журналістки [PERSON] «[INFO]», розмістивши в газеті «Україна Молода» попередньо узгоджений з [PERSON] текст спростування, яке повинно бути поміщено під заголовком «Спростування» та набрано тим же шрифтом, що і повідомлення, яке спростовується, що у двічі перевищує обсяг спростованого фрагменту опублікованого матеріалу у статті. Позовні вимоги до [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки суд прихидить до висновку, що вину відповідача [PERSON] не доведено та немає підтвердження того, що зазначену інформацію було надруковано саме з його слів. Вирішуючи спір в частині відшкодування моральної шкоди, суд враховує наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі, гідності ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Таким чином, враховуючи глибину душевних страждань позивача, ступінь вини відповідача, яка полягає у поширенні відомостей, які принижують та порочать честь, гідність та ділову репутацію позивача, а також, беручи до уваги майновий стан відповідача та

Outcome: approved