Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-14 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з уточненим позовом до [PERSON], [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та стягнення матеріальної і моральної шкоди. В судове засідання представники позивачки не зявились, але надали заяви згідно яких уточнені позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просили задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечують. В судове засідання відповідачі не зявились, були повідомлені належним чином, через оголошення у пресі, причини неявки суду не відомі. Відповідно до ч.9 ст.74 ЦПК України, відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Згідно ч.4 ст.169 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи, докази, висновок судової будівельно-технічної експертизи ПМП «ЕКС» №04/03 від 31.10.2016 року суд вважає, що уточнена позовна заява підлягає частковому задоволенню по наступним підставам. Відповідно до ст.3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст.57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. В судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] являється власником 81/100 часток житлового будинку №4 по вул.8-го Березня, м.Білгород-Дністровський, Одеської області, що підтверджується договором дарування від 27.08.1959 року, посвідчений нотаріусом Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори, за реєстровий номер 5623, свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 22.06.1997 року, виданого Білгород-Дністровською міською нотаріальною конторою, зареєстрованого за №2-600. Іншими співвласниками 19/100 часток житлового будинку №4 по вул.8-го Березня, м.Білгород-Дністровський, Одеської області відповідачі по справі [PERSON], [PERSON]. У 2013 році відповідачі [PERSON], [PERSON] без дозволу та погодження з позивачкою [PERSON] незаконно переобладнали житлову кімнату під літ.3-4, площею 10,6 кв.м. у кухню та перенесли у вказану кімнату систему водопостачання та каналізацію. Вказана переобладнана житлова кімната під літ.3-4, площею 10,6 кв.м. є суміжною з житловою кімнатою під літ.1-5, площею 10,6 кв.м. позивачки. На протязі декількох місяців відповідачі [PERSON], [PERSON] користуються пошкодженою системою водопостачання та каналізацією. В результаті чого, в житловій кімнаті позивачки під літ.1-5, площею 10,6 кв.м. з'явився грибок пліснява, сморід, що підтверджуються фототаблицею. Крім того, в результаті недбалого користування системою водопостачання та каналізацією, позивачці завдана матеріальна шкода, а саме: - зіпсований лінолеум, площею 10,6 кв.м., вартістю 6000 грн.; - шпалери, вартістю 12500 грн. та кімната потребує поновлювального ремонту. Позивачка неодноразово в усній формі зверталась до відповідачів з проханням усунути пошкодження водопроводу або каналізації, ремонтні роботи відмовляються проводити та не бажають в добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду позивачці. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ч.2 ст.100 ЖК України, виконання робіт, визначених частиною першою цієї статті, внаслідок яких змінюється площа, кількість чи склад приміщень у будинках державного чи громадського житлового фонду, допускається за письмовою згодою наймодавця, якщо інше не передбачено договором найду. Наймач, який допустив самовільне переобладнання чи перепланування жилого або підсобного приміщення, зобов'язаний за свій рахунок привести приміщення у попередній стан. Відповідно до ч.1 ст.190 ЖК України підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будників ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Згідно ч.7 ст.376 ЦК України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №04/03 від 31 жовтня 2016 року, переобладнання житлової кімнати під літ.3-4, площею 10,6 кв.м. на кухню та перенесення у вказану кімнату системи водопроводу та каналізацію в частині житлового будинку по вул.8 Березня 4, м.Білгород-Дністровський, Одеської області, яка належить [PERSON], [PERSON] не відповідає вимогам та є порушенням державних будівельних норм. Причиною виникнення вологості з утворенням грибку в приміщенні літ.1-5 позивачки [PERSON], а саме в суміжній перегородці в місці проходження прихованих (замурованих) трубопроводів холодного та гарячого водопроводу і прихованого (замурованого) в підлозі під перегородкою трубопроводу каналізації, є розміщення з порушенням будівельних норм трубопроводів холодного та і гарячого водопроводу і каналізації, є розміщення з порушенням будівельних норм трубопроводів холодного та гарячого водопроводу і каналізації, а також різний температурний режим у суміжних приміщеннях, що сприяє утворенню конденсату (приміщення під літ.1-5 [PERSON] обладнано опалювальними приладами (алюмінієва батарея), приміщення під літ.3-4 [PERSON], [PERSON] не опалюється та не має опалювальних приладів). Таким чином, дії відповідачів [PERSON], [PERSON] при самочинному переобладнанні житлової кімнати під літ.3-4, площею 10,6 кв.м. у кухню та перенесення у вказану кімнату системи водопроводу та каналізації привели до зіпсування (пошкодження) житлової кімнати під літ.1-5, площею 10,6 кв.м., розташованої за адресою: вул.8 Березня 4, м.Білгород-Дністровський, Одеської області, яка належить позивачці [PERSON]. Вартість ремонтно-відновлювальиих робіт житлової кімнати під літ.1-5, площею 10,6 кв.м., розташованої за адресою: вул.8 Березня 4, м.Білгород-Дністровський, Одеської області, яка належить позивачці [PERSON] складає в сумі 7879 грн. (сім тисяч вісімсот сімдесят девять). Крім того, позивачкою повенесені витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи у сумі 6000 грн.. У розумінні ч.2 ст.22 ЦК України, збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); збитки відшкодовуються у повному обсязі. Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юри особи, а також шкода, завдана манну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її внатурі (передати річ того з роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тони відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Відповідачі своїми діями завдали позивачці моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності, виявилась у моральних (душевних) та фізичних стражданнях, які позивачка зазнала через пошкодження кімнати та погіршення умов для проживання, моральну шкоду позивачка оцінює у розмірі 5000 грн.. Так, відповідно до вимог чинного законодавства України особа, якій завдано збитків, має також право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів сімї, и близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибин фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не повязаня з розміром цього відшкодування. Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльності, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995 року\~роз'яснюється, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та за якими доказами це підтверджено. Між тим, суд вважає, що розмір моральної шкоди підлягає зменшенню у зв'язку з тим, що в порушення положень\~постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року\~„Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди\~позивачкою не визначено з яких міркувань виходила, визначаючи розмір шкоди саме у розмірі 5000 грн., якими доказами це підтверджується та з урахуванням яких обставин визначено такий розмір моральної шкоди. На підставі вищезазначеного, суд встановлює розмір відшкодування морального збитку в сумі 2000 грн.. Відповідно до ч.3 ст.79 ЦПК України, до витрат, повязаних з розглядом судової справи належать витрати на правову допомогу. Згідно ч.1 ст.84 ЦПК України, витрати, повязані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК Укаїни, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Уточнені позовні вимоги [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та стягнення матеріальної і моральної шкоди обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню.

Outcome: partial