Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-01 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Добропільської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер її чоловік, [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина за законом на заборгованість по пенсійним виплатам. Позивач є спадкоємцем першої черги. 22 червня 2021 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Покровського міського нотаріального округу Молодняк Л.П. із заявою про бажання прийняти спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину на грошові кошти, а саме заборгованість по пенсійним виплатам, належну покійному чоловіку [PERSON] , однак їй було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач вважає поважними, оскільки з 15 березня 2020 року в Україні було запроваджено карантин у зв`язку з коронавірусом, а позивачка та її чоловік знаходилися на окупованій території в м. Макіївка Донецької області, де [INFO] і помер її чоловік. Блокпости на час карантину були закриті і вона не мала можливості виїхати до м. Добропілля, де взята на облік як внутрішньо переміщена особа, та подати заяву про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , тривалістю три місяці. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, на задоволенні вимог наполягає. Представник відповідача, Добропільської міської ради,[PERSON] у судове засідання не з`явилась, звернулась до суду із заявою розглянути справу у її відсутність, щодо поновлення строку для прийняття спадщини заперечень не надала. З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 16 червня 2021 року Добропільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с.10). З позовної заяви вбачається, що після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді заборгованості по пенсійним виплатам. 22 червня 2021 року після померлого [INFO] [PERSON] , за заявою [PERSON] про прийняття спадщини, була відкрита спадкова справа № 111/2021, свідоцтва про право на спадщину не видавались, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину не має (а.с.19-29). Постановою приватного нотаріуса Покровського районного міського нотаріального округу Молодняк Л.П. від 22 червня 2021 року № 155/02-31 було відмовлено [PERSON] в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки нею було пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.12). Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд встановив, що спадкодавець помер [INFO] . Позивач є спадкоємцем за законом та мала б звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до 22 листопада 2020 року, а звернулася лише 22 червня 2021 року, у зв`язку з чим їй було відмовлено нотаріусом у прийнятті спадщини, оскільки пропущений строк, встановлений законом. Суд врахував, що позивачка є особою похилого віку (1950 року народження), яка постійно проживала на окупованій території у м. Макіївка Донецької області, а спадщина відкрилась на території м. Добропілля Донецької області, що є віддаленим від місця проживання позивача. На час закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини в період часу з 12.03.2020 року по 19.12.2020 року в Україні відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» зі змінами, був встановлений карантин, яким було направлено на самоізоляцію осіб, які досягли 60-річного віку, заборонено перевезення пасажирів залізничним транспортом у всіх видах внутрішнього сполучення регулярні та нерегулярні перевезення пасажирів автомобільним транспортом у приміському, міжміському внутрішньо обласному і міжобласному сполученні. Дія карантинних заходів неодноразово подовжувалась. З урахуванням встановлених обставин та наданих доказів, суд вважає, що позивачка з об`єктивних причин на день спливу строку для подання заяви про прийняття спадщини не мала змоги приїхати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини та вчасно подати заяву про своє бажання її прийняти. З огляду на викладене суд вважає, що причини пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, є поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що Добропільська міська рада щодо поновлення строку для прийняття спадщини заперечень не надала, суд приходить до висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті її чоловіка [PERSON] , тому його вимоги є доведеними, обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved