Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-17 00:00:00

[PERSON] звернулась у Рівненський районний суд Рівненської області з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить: - усунути перешкоди в користуванні її квартирою [ADDRESS] , зобов`язавши відповідача розібрати надбудову над дахом її квартири, привести реконструкцію його квартири [ADDRESS] у відповідність до правовстановлюючих документів без захоплення будівництвом території квартири [ADDRESS] ; - стягнути з [PERSON] на її користь 5918 гривень матеріальної шкоди, завданої пошкодженням її квартири; - стягнути з [PERSON] на її користь 15000 гривень моральної шкоди; - стягнути з [PERSON] на її користь судові витрати. В обґрунтування позовної заяви посилається на те, що у 2015 році до неї звернувся відповідач з проханням надати йому згоду на реконструкцію його квартири. Позивач надала таку згоду з умовою, що відповідач не виходитиме на спільну межу. Під час добудови відповідач вийшов за межі свого помешкання, збудував другий поверх, під час цього пошкодив частину будівлі квартири позивача, не реагував на її претензії, продовжував будівництво на свій розсуд, чим завдав позивачу матеріальну та моральну шкоду, її квартира потребує ремонту покрівлі та стелі, які мають пошкодження. В судовому засіданні позивач заявлені вимоги підтримала в повному обсязі та пославшись на обґрунтування викладенні в позовній заяві просила позов задоволити. Представник позивача позицію довірителя підтримала, просила позов задоволити. Відповідач, в судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] не визнав. Поряд з цим пояснив, що дійсно за згодою позивача, яка є його сусідкою, провів реконструкцію та добудову мансардного поверху до своєї квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення будівельних робіт була пошкоджена незначна частина покрівлі над квартирою позивача і відпав невеликий кусок штукатурки з стелі в даній кватирі. Вказані пошкодження він не може усунути оскільки позивач не надає йому можливості завершити будівельні роботи. Представник відповідача в судовому засіданні повідомила, що вона повністю підтримує позицію довірителя. Поряд з цим пояснила, що при проведенні [PERSON] реконструкції будівлі квартири за адресою: [ADDRESS] було допущено лише одне порушення, а саме будівельні роботи були розпочаті без подання повідомлення у відповідну установу про початок виконання зазначених робіт. Позивач не довела належними доказами, що відповідач чинить їй перешкоди у користуванні її квартирою або заподіяв своїми діями для позивача майнову та моральну шкоду, а відповідно позов не підлягає задоволенню. Ознайомившись із позовною заявою, заслухавши вступне слово позивача та її представника, вступне слово відповідача та його представника, дослідивши в судовому засіданні докази, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення частково. Так, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 03 вересня 1999 року, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №179048475 від 29 серпня 2019 року. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 25 травня 1999 року. У заяві від 09 липня 2015 року, засвідченій 14 липня 2015 року секретарем Корнинської сільської ради Олійник Е.М., позивач не заперечувала проти реконструкції кв. [ADDRESS] , за умови, що відповідач буде будувати веранду, не виходячи за їх спільну межу. З долучених до позовної заяви фотокопій вбачається, що в результаті проведення відповідачем реконструкції своєї квартири було пошкоджено дах, стіну та стелю квартири позивача. 22 листопада 2018 року позивач надіслала відповідачу лист-пропозицію, отриману ним цього ж дня, в якому повідомила про завдання їй матеріальної шкоди у зв`язку з проведеною ним реконструкцією та запропонувала відповідачу відшкодувати заподіяну їй шкоду в сумі 5918 гривень та письмово повідомити її про результати розгляду листа-пропозиції в 10-ти денний термін з дня отримання листа. Відповідач на лист-пропозицію не відповів, шкоду у добровільному порядку не відшкодував. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи, складеного 31 жовтня 2019 року, в житловому будинку [ADDRESS] власником квартири [ADDRESS] проведено реконструкцію з добудовою до будинку та надбудовою мансардного поверху над старою частиною будинку. При обстежені квартири [ADDRESS] , яка примикає до квартири [ADDRESS] , експертом виявлено пошкодження: в коридорі 1-5 наскрізна діра у стіні, що примикає до стелі; в кімнаті 1-3 на стелі відпадання та відшарування штукатурки в зоні прилеглій до стіни що межує з квартирою [ADDRESS] ; на горищі та ззовні будинку нещільне примикання (просвіти) зведеної стіни надбудови квартири [ADDRESS] з існуючим дахом квартири [ADDRESS] . Для відновлення технічного стану квартири [ADDRESS] необхідно ряд будівельно-ремонтних робіт: -облаштування примикання покрівлі даху старої частини будинку (квартири [ADDRESS] ) до нової стіни надбудови квартири [ADDRESS] ; -укріплення кроквяної системи даху над квартирою [ADDRESS] ; -в кімнаті [INFO] та коридорі 1-5 провести штукатурно-малярні роботи із-за відпадання та відшарування штукатурки в місцях суміжних з квартирою [ADDRESS] ; -відремонтувати верхній кут стіни частини прибудови квартири [ADDRESS] . Дійсна вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , внаслідок шкоди завданої улаштуванням прибудови та надбудови до квартири 2 за цією ж адресою, становить 18098 гривень. Відповідно до ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), ст.ст. 4, 5 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, і має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно статей 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст.82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно статей 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Вирішуючи позовну заяву в частині вимоги про усунути позивачу перешкоди в користуванні її квартирою, суд виходить з наступного. Статтею\~41 Конституції України передбачено право кожної особи володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю та встановлено заборону використовувати власність на шкоду правам свободам та гідності громадян. Відповідно до норми 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Враховуючи, що позивач не навела жодних обґрунтувань та не надала доказів того, що відповідач захопив частину її квартири або що надбудова здійснена відповідачем перешкоджає позивачу користуватись або розпоряджатись її квартирою, суд приходить до переконання про необґрунтованість та недоведеність позовної вимоги щодо усунення перешкоди в користуванні позивачем своєю квартирою шляхом зобов`язання відповідача розібрати надбудову над дахом її квартири, привести реконструкцію його квартири у відповідності до правовстановлюючих документів без захоплення будівництвом території квартири позивача. При вирішенні позову в частині позовної вимоги про відшкодування майнової шкоди, суд виходить з наступного. Положеннями статті 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Суд вважає доведеною ту обставину, що неправомірними діями відповідача для позивача завдано майнову шкоду, розмір якої відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 31 жовтня 2019 року становить 18098 гривень. Оскільки в силу вимог ч. 2 ст. 264 ЦПК України, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, то з відповідача підлягає стягненню матеріальна шкода у розмірі заявленої позивачем вимоги, а саме 5918 гривень. При вирішенні позову в частині позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд встановив наступне. Згідно ст.ст. 23, 1167 ЦК України моральна шкода полягає у фізичному болі та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до наведеного, позовна вимога [PERSON] про стягнення з [PERSON] в якості відшкодування моральної шкоди підлягає задоволенню частково. Вирішуючи питання щодо розміру моральної шкоди, що підлягає стягненню, суд виходить з того, що очевидним є те, що відповідач неправомірними діями завдав позивачу моральної шкоди. Приймає суд до уваги й ту обставину, що позивач перенесла стрес, пригнічення, образу та обурення. При цьому, суд враховує також ступінь вини відповідача, у тому числі і те, що останній у вчиненому не розкаявся не вибачився перед позивачем та не відшкодував майнову шкоду. Виходячи з принципів розумності та справедливості, характеру протиправних дій, глибини душевних страждань позивача, вини особи, діями якої завдано моральну шкоду та інших обставин, що мають істотне значення, таких як ставлення відповідача до вчиненого, суд вважає, що розумним та справедливим є стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 1500 гривень, в якості відшкодування заподіяної моральної шкоди. Враховуючи, що позов підлягає задоволенню частково, в силу вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір та інші судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved