Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] в якій просить розірвати шлюб з відповідачем. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 30 жовтня 2015 року уклала шлюб з відповідачем, що зареєстрований Виконавчим комітетом Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис №58 від 30 жовтня 2015 року. Від шлюбу у подружжя є дочка [PERSON], [INFO]. Спільне життя у сторін не склалось через різні погляди на шлюб та сімю, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство фактично не ведеться. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 01 березня 2019 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11.04.2019 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Позивач у судове засідання не зявилась, повідомлялась своєчасно і належним чином, надала заяву в якій просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримала. Відповідач, який був повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання своєчасно і належним чином, у судове засідання не зявився, надав суду заяву, в якій позовні вимоги визнав. Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло. Враховуючи, що в підготовче судове засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований Виконавчим комітетом Пісочинської селищної ради Харківського району, Харківської області 30 жовтня 2015 року, актовий запис №58 від 30.10.2015 (свідоцтво про шлюб серії І-ВЛ №269795 від 30 жовтня 2015 року). Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «Цоменко» на «Руденко». Від шлюбу у подружжя є неповнолітня дитина [PERSON], [INFO]. Шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені. За змістом положень ч. 1 ст.24\~СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст.\~56\~СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з ст.\~112\~СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Відповідно до ст.\~113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач у своєму позові просить після розірвання шлюбу залишити дошлюбне прізвище «Цоменко». Згідно з квитанцією №71248 від 05 лютого 2019 року при пред'явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,4 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 768 грн.40 коп. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим, а тому приходить до висновку про задоволення позову. На підставі викладеного і

Outcome: approved