Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-26 00:00:00

[PERSON] звернулась з вказаним позовом до суду. Вимоги обґрунтовані тим, що сторони є співвласниками житлового будинку [ADDRESS], маючи, відповідно 2/3 та 1/3 частки. Позивач просить поділити будинок в натурі відповідно до часток. Відповідач позов не визнала, оскільки її не влаштовують запропоновані судово-технічною експертизою варіанти поділу. В позові слід відмовити. В справі проведена судово-технічна експертиза, яка встановила два варіанти поділу. Позивач обрала ІІ-й варіант. Однак, незважаючи на наданий їй тривалий час, неодноразові відкладення судового розгляду, позивач так і не надала суду документи, які підтверджують відповідність цього варіанту законодавству про містобудівельну діяльність. Згідно ст.152 ЖК України переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів. Відповідно до усталеної судової практики (п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок»), у тих випадках, коли для поділу необхідне переобладнання та перепланування будинку, він проводиться при наявності дозволу на це виконкому місцевої ради (ст. 152 ЖК). Згідно ч.ч.2,3,5 ст.26 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування. Відповідно ч.ч.1,2,3,4,5,6 ст.29 цього ж Закону основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування. Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі. Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви. Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Отже, можливість поділу будинку в натурі продовжує залежати від рішення спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури, який може відмовити у наданні містобудівних умов та обмежень у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Суд, приймаючи рішення про поділ будинку, не може перебрати на себе повноваження вказаного органу і прийняти рішення про поділ на основі лише висновку експертизи. Тому, позивачу необхідно було звернутись до спеціально уповноваженого органу містобудування та архітектури у встановленому порядку, з передбаченим законом пакетом документів і надати суду рішення цього органу з приводу звернення. До того ж, згідно ч.4 ст.34 згаданого Закону реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт об'єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Позивачу необхідність такого звернення роз'яснювалась і їй надавався достатній час для такого звернення. Оскільки позивач зупинилась на позиції, що згадане звернення взагалі не потрібне і суд може винести рішення про поділ будинку без нього на основі лише висновку експертизи та листа-роз'яснення виконкому з приводу звернення, у суду не залишається іншого виходу як відмовити у позові і роз'яснити позивачу, що звернення усе ж необхідне.

Outcome: dismissed