Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-20 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до КЗ «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня ім. академіка [PERSON]», [PERSON] міської ради, МКП «Вінницязеленбуд» про стягнення матеріальної та моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що 12 серпня 2017 року у період 20:00 21:00 годин на території Комунального закладу «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]» відбулось падіння дерева тополі на проїзну частину дороги навпроти будинку 36 вулиці Зодчих міста Вінниці. Позивачу [PERSON] на праві власності належить автомобіль KIA CERATO, 2011 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER]. Позивач разом зі своїм чоловіком та сином фактично проживає в [INFO], тому саме з цих причин її автомобіль було тимчасово припарковано на проїзній частині вулиці Зодчих навпроти будинку 36. Внаслідок падіння дерева вищезазначений автомобіль зазнав суттєвих пошкоджень, що спричинило матеріальну шкоду у вигляді матеріального збитку. Для визначення розміру матеріальної шкоди позивач звернулась до ФОП [PERSON], який є субєктом оціночної діяльності. Відповідно до Звіту №17/504 від 30.11.2017 року про оцінку автомобіля KIA CERATO, реєстраційний номер [NUMBER], матеріальний збиток станом на дату дослідження становить 280229,23 гривень. Крім того, позивачем за послуги із визначення матеріального збитку сплачено 1500,00 гривень. Позивач вважає, що відповідач є балансоутримувачем парку, тобто обєкта благоустрою і у звязку із своєю бездіяльністю має нести відповідальність та відшкодувати заподіяну шкоду. У звязку із вищевикладеним позивач звернулась до суду та просила стягнути із відповідача КЗ «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня ім. академіка [PERSON]» матеріальну шкоду у сумі 280 229,23 грн., 1500 грн. витрат на послуги із визначення матеріального збитку. Також позивач просила суд стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 50 000,00 грн., обґрунтовуючи її душевними стражданнями у звязку із фактичним знищенням майна та переживаннях щодо відшкодування спричиненої шкоди. Ухвалою суду від 05 березня 2018 року залучено до участі у справі у якості співвідповідачів [PERSON] міську раду та Міське комунальне підприємство «Вінницязеленбуд». Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав за обставин викладених у позові, просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі за рахунок первісного відповідача Комунального закладу «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]». Представник відповідача КЗ «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]» [PERSON] позовні вимоги не визнав, у відзиві на позов зазначив, що відповідач не є балансоутримувачем зелених насаджень, а тому не є належним відповідачем по справі. Зазначив, що на баланс відповідача зелені насадження не передавалися, жодний акт приймання-передачі не підписувався. Вважає належним відповідачем по справі МКП «Вінницязеленбуд», у задоволенні позову просив відмовити. Представник відповідача [PERSON] міської ради [PERSON] позовні вимоги не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що за зелені насадження, які знаходяться на території парку лікарні несе відповідальність КЗ «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]». У задоволенні позовних вимог щодо [PERSON] міської ради просив відмовити. Представник відповідача МКП «Вінницязеленбуд» [PERSON] в судове засідання не зявилась, надала до суду письмове заперечення проти позову, в якому зазначає, що КП «Вінницязеленбуд» не є балансоутримувачем території парку ім. Ющенка та падіння дерева сталося не на території їх підприємства, відповідно не вважає МКП «Вінницязеленбуд» відповідальною особою за завдану шкоду. Зясувавши позиції сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві власності належить автомобіль KIA CERATO, реєстраційний номер [NUMBER], відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу СХМ 435575 (а. с. 13-14). 12 серпня 2017 року у період 20:00 21:00 годин на території Комунального закладу «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]» відбулось падіння дерева тополі на проїзну частину дороги навпроти будинку 36 вулиці Зодчих міста Вінниці. Внаслідок падіння дерева автомобіль позивача був значною мірою пошкоджений, що підтверджується листом ГУ ДНС України у Вінницькій області від 05.09.2017 року та даний факт сторонами не заперечуються (а. с. 18). Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд немає огрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Законом України «Про благоустрій населених пунктів» (ст.ст.13, 21), Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України (п.п.3.1., 3.2), Порядком проведення ремонту та утримання обєктів благоустрою населених пунктів (Наказ Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 23.09.2003 року №154, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12.02.2004 року за №189/8788) (п.п.1.2.1., 1.2.5) встановлено, що обєктами благоустрою є парки, а елементами благоустрою є зелені насадження в парках. Судом встановлено, що КЗ «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]» згідно п.2 Додатку 1 до рішення [PERSON] міської ради №918 від 31.08.2012 року передано в постійне користування земельні ділянки, що розташовані на вул. Пирогова,109 для будівництва та обслуговування будівель закладів охорони здоровя та соціальної допомоги, загальною площею 34,6627 га, із них ділянка №1 площею 8,1827 га парк-памятка садово-паркового мистецтва «Парк імені [PERSON]», в тому числі площею 0,4168 га в межах червоних ліній землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, ділянка №2 площею 26,4800 га, із них землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення площею 6,8173 га парк-памятка садово-паркового мистецтва «Парк імені [PERSON]», в тому числі площею 0,2615 в межах червоних ліній, землі житлової та громадської забудови: площею 0,6004 в межах охоронної зони ЛЕП, площею 2,0978 га в межах санітарної зони, площею 0,4852 га в межах охоронної зони ЛЕП та санітарної зони, площею 0,7752 га в межах прибережної захисної смуги, площею 0,0031 га в охоронній зоні ГРП, площею 0,3186 га в межах червоних ліній (а. с. 32, 2 том). Крім того, відповідно до рішення виконкому [PERSON] обласної ради №441 від 30.07.1969 року за утримання «Парку ім. академіка [PERSON]» відповідає обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON], а згідно рішення виконкому [PERSON] обласної ради №335 від 22.06.1972 року визначено, що парк-памятка садово-паркового мистецтва місцевого значення утримується і охороняється за рахунок організації, у віданні якої знаходиться памятка природи. Також даним рішенням передбачено, що парк обласної лікарні імені академіка [PERSON], на території якого ростуть зелені насадження, знаходиться під охороною КЗ «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]» (а. с. 24, 1том). Згідно ч.5 ст. 38 ЗУ «Про природно-заповідний фонд України» власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об'єктів, оголошених парками-пам'ятками садово-паркового мистецтва, беруть на себе зобов'язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження. Відповідно до п.5.2., 5.5.Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року №105, балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об'єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об'єкта. Відповідальними за збереження зелених насаджень та належний догляд за ними на обєктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих обєктів, а на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях установи, організації, підприємства. Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об'єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об'єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок їх власників або орендарів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку (п.7.2 Правил). Розділом 14.1 вищенаведених правил встановлено, що обліку підлягають усі види зелених насаджень: дерева, кущі, газони, квітники. Облік зелених насаджень проводиться на основі матеріалів інвентаризації зелених насаджень, матеріалів лісовпорядкування в приміських лісах і лісопарках. Інвентаризація зелених насаджень проводиться відповідно до Інструкції з технічної інвентаризації зелених насаджень у містах та селищах міського типу України, затвердженої наказом Держбуду України від 24.12.2001 N 226, зареєстрованої у Мін'юсті 25.02.2002 за N 182/6470. Інструкцією з інвентаризації зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженою Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.12.2001 року №226, зареєстрованою Міністерством юстиції України 25.02.2002 року за №182/6470 встановлено, що інвентаризація зелених насаджень проводиться в тому числі у разі переходу прав на користування земельних ділянок, значної втрати зелених насаджень в результаті аварійних та надзвичайних ситуацій, нанесення зеленим насадженням значних збитків протиправними діями фізичних або юридичних осіб виконуються поточні інвентаризаційні роботи. У результаті проведення інвентаризації на кожний об'єкт зеленого господарства складається паспорт об'єкта благоустрою зеленого господарства, який затверджується власником, користувачем, балансоутримувачем, керівником підприємства, організації, установи, на території яких розташовані зелені насадження, та підписується виконавцем робіт з інвентаризації. Балансоутримувач, власник чи користувач земельних ділянок, підприємство, організація, установа, на території яких розташовані зелені насадження, на конкурсній основі визначає виконавця робіт з інвентаризації та укладає з ним договір. Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 року №1045 «Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах передбачено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою. Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості, до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. Правилами благоустрою території міста Вінниця, затверджених Рішенням [PERSON] міської ради від 01.03.2011 року за №104 встановлено, що підприємства, установи, організації, фізичні особи - суб'єкти підприємницької діяльності у сфері благоустрою міста зобов'язані: утримувати в належному стані території надані їм в установленому законом порядку; утримувати в належному стані обєкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих обєктів територію; відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, відповідно до чинного законодавства України; укласти з уповноваженим на те виконкомом міської ради органом договір на комплексне опорядження, утримання і зовнішній благоустрій території, прилеглій до об'єкту або землекористування. Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними, видалення сухостійних, фаутних та аварійних дерев є: на об'єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об'єктів; на територіях підприємств, установ, організацій, фізичних осіб - суб'єктів підприємницької діяльності та прилеглих територіях вказані особи. Усі роботи по поточному утриманню зелених насаджень на територіях, закріплених за підприємствами, установами, організаціями, фізичними особами - суб'єктами підприємницької діяльності проводяться силами і коштами цих осіб або на договірних засадах з уповноваженим на те органом. З огляду на вищенаведене, суд не приймає доводи представника відповідача КЗ «[PERSON] обласна психоневрологічна лікарня імені академіка [PERSON]» про те, що заклад не є балансоутримувачем парку-памятки садово-паркового мистецтва «Парк імені [PERSON]» та зелених насаджень, які ростуть на його території. Також суд не приймає до уваги твердження представника відповідача про те, що позивач здійснила стоянку належного їй автомобіля на проїжджій частині, чим, на думку представника відповідача, порушила п.15.1 та 15.10 Правил дорожнього руху України. Так, відповідно до п.15.2 Правил дорожнього руху України, за відсутності спеціально відведених місць чи узбіччя або коли зупинка чи стоянка там неможливі, вони дозволяються біля правого краю проїзної частини (якомога правіше, щоб не перешкоджати іншим учасникам дорожнього руху). Представник відповідача підтверджує відсутність спеціально відведеного місця для стоянки навпроти будинку 36 по вулиці Зодчих в місті Вінниці. Разом з тим, відповідачем не додано жодного доказу, який би свідчив про те, що вказаний відрізок дороги знаходиться під зоною дії дорожніх знаків 3.34 -3.3 7 Правил дорожнього руху України, які забороняють зупинку та стоянку. Відповідно до звіту №17/504 від 30.11.2017 року про оцінку автомобіля KIA CERATO, реєстраційний номер [NUMBER], матеріальний збиток станом на дату дослідження становить 280229,23. За послуги із визначення матеріального збитку позивачем сплачено 1500,00 гривень, що підтверджується актом виконаних робіт №17/135 від 30.11.2017 року та розрахунковою квитанцією №2017/67 від 30.11.2017р. (а.с. 31 - 49). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п.7 ч.1 ст.17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоровю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів обєктів благоустрою. Таким чином, в частині стягнення матеріальних збитків в сумі 281 729,23 грн., позовні вимоги підлягають задоволенню. Щодо вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, то суд зазначає наступне. Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно п.5 Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди. Відповідно до ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Суд, зокрема, повинен зясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Суд приймає до уваги наявність такої шкоди у позивача, а саме наявність душевних страждань у звязку із фактичним знищенням майна та переживаннях щодо відшкодування спричиненої шкоди, суттєвої зміни та погіршення нормального укладу життя, протиправність бездіяльності відповідача та наявність причинного звязку між шкодою і протиправною бездіяльністю відповідача та його вини в заподіянні такої шкоди. Разом з тим, позивачем не доведено розмір моральної шкоди саме в сумі 50 000 грн. Тому, виходячи із вищезазначеного,

Outcome: dismissed