Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-28 00:00:00

[PERSON] звернулась у Рівненський районний суд Рівненської області з заявою про видачу обмежувального припису в якій просить: видати на строк 6 (шість) місяців обмежувальний припис щодо [PERSON] , яким заборонити останньому наближатись на відстань [NUMBER] метрів до її місця проживання (Рівненська область, Рівненський район, село Обарів, вулиця Насікайла, [ADDRESS] ); про видачу обмежувального припису повідомити уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем її проживання для взяття [PERSON] , на профілактичний облік. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 04.11.2010 її мати [PERSON] одружилась із [PERSON] Від спільного шлюбу подружжя має двох малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] і [PERSON] , [INFO] . Від попереднього шлюбу [PERSON] має сина [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] , [INFO] . Подружжя разом з їхніми дітьми проживало однією сім`єю у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . Вказаний житловий будинок належить [PERSON] на праві особистої приватної власності, яке виникло у неї 16.12.2013 на підставі договору дарування. У 2019 році [PERSON] стало відомо про систематичну подружню зраду [PERSON] , а також про наявність у нього дитини від іншої жінки, яка була зачата та народжена у період шлюбу [PERSON] і [PERSON] Після з`ясування [PERSON] факту подружньої зради [PERSON] , останній добровільно покинув їх спільне місце проживання та проживає за адресою: [ADDRESS] . Однак, під приводом побачень із дітьми, володіючи ключами від житлового будинку [PERSON] . приходить у житло [PERSON] , [PERSON] розпочинає сварки з останньою з приводу наміру розірвати з ним шлюб. Зокрема, в ході однієї із сварок [PERSON] погрожував кинути [PERSON] у домашній басейн, після чого біля воріт подвір`я повалив її на землю та почав душити. Коли заявник прибігла на допомогу матері, [PERSON] залишив дружину лежати на землі та втік. 04 травня 2019 року, приблизно о 19 год.00 хв., перебуваючи у себе вдома за адресою: [ADDRESS] , - заявниця почула, як хтось відчиняє вхідні двері будинку. Зайшовши в коридор, заявниця побачила, що до будинку увійшов [PERSON] .. На неодноразові її вимоги покинути житло, [PERSON] здійснив по відношенню до неї насильницькі дії, які завдали їй фізичного болю і спричинили тілесні ушкодження, а саме - схопив її за обидві руки і почав сильно шарпати. Вказаними діями [PERSON] вчинив по відношенню до неї домашнє насильство, що є підставою для застосування вказаного в заяві заходу тимчасового обмеження прав кривдника шляхом винесення обмежувального припису. В судовому засіданні заявник, представник заявника, заінтересована особа [PERSON] та представник служби у справах дітей Рівненської районної державної адміністрації заяву підтримали та просили її задовольнити. Заінтересована особа [PERSON] та його представник заперечували проти задоволення заяви [PERSON] , оскільки вважають, що домашнього насильства в сім`ї не було. Допитана в якості свідка неповнолітня [PERSON] дала показання про те, що її мати [PERSON] одружилась із [PERSON] , від спільного шлюбу вони мають двох малолітніх дітей. Вони всі разом проживали однією сім`єю у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . Вказаний житловий будинок її мати отримала в дарунок. У 2019 році її матері стало відомо про систематичну подружню зраду [PERSON] , а також про наявність у нього дитини від іншої жінки. Після з`ясування [PERSON] . факту подружньої зради [PERSON] , останній добровільно покинув їх спільне місце проживання та проживає за адресою: [ADDRESS] . Час від часу, під приводом побачень із дітьми, володіючи ключами від житлового будинку [PERSON] приходить у їх житло, [PERSON] розпочинає сварки з її матір`ю. В ході однієї із сварок [PERSON] , біля воріт подвір`я, повалив її матір на землю та почав душити, при цьому погрожував вкинути останню в басейн. Коли вона прибігла на допомогу матері, [PERSON] втік. 04 травня 2019 року, приблизно о 19 год. 00 хв., перебуваючи у себе вдома за адресою: [ADDRESS] , - вона почула, як хтось відчиняє вхідні двері будинку, зайшовши в коридор, побачила, що до будинку має намір увійти [PERSON] .. На неодноразові її вимоги покинути житло, [PERSON] здійснив по відношенню до неї насильницькі дії, які завдали їй фізичного болю і спричинили тілесні ушкодження, а саме - схопивши її за обидві руки та сильно шарпнувши відштовхнув від вхідних дверей та пішов до ванної кімнати. Незважаючи на її вимоги покинути житло, перебуваючи у ванній кімнаті, він роздягнувся у її присутності до гола, після чого вона вийшла з ванної кімнати та зателефонувала матері, яка прийшла додому та викликала поліцію. Її вітчим, [PERSON] перед приїздом поліції покинув будинок та втік. В результаті інциденту [PERSON] заподіяв їй тілесні ушкодження у вигляді обширних гематом обох верхніх кінцівок. В зв`язку із нанесенням їй тілесних ушкоджень вона звернулась із заявою до поліції та прокуратури. Свідок [PERSON] будучи допитаною в судовому засіданні повністю підтвердила показання [PERSON] . Будучи допитаним в якості свідка [PERSON] дав показання про те, що він та [PERSON] перебувають у шлюбі. Від спільного подружнього життя вони мають двох малолітніх дітей. Поряд з цим його дружина має двох дітей від першого шлюбу. Заявник, [PERSON] є дочкою [PERSON] від першого шлюбу. Вони всі разом проживали однією сім`єю у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . У 2019 році він покинув [PERSON] та почав спільно проживати з іншою жінкою, від якої має дитину. На даний час проживає за адресою: [ADDRESS] . Час від часу, маючи ключі від вищевказаного житлового будинку в с.Обарів, він приходив щоб зустрітись з своїми дітьми. Одного разу, прийшовши до дітей він зустрів [PERSON] , яка вела себе досить агресивно наказала йому залишити територію будинку і подвір`я. Побачивши, що його дружина має намір взяти в руки сокиру він побіг з подвір`я. [PERSON] , маючи намір наздогнати його, спіткнулась і впала на дворі. В цей час на подвір`я вийшла її дочка [PERSON] і вони вдвох почали кричати на нього в зв`язку із чим він покинув повір`я вказаного будинку та поїхав додому. Окрім цього, в травні 2019 року маючи намір помитись та зустрітись із своїми дітьми він приїхав до будинку за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , на його прохання, відкрила двері, однак не впускала його в середину будинку. Незважаючи на висловлену заборону, він протиснувся повз неї та зайшовши в будинок пішов в ванну кімнату. Оскільки, [PERSON] зайшовши у ванну кімнату за ним відмовлялась вийти з неї він роздягнувся наголо та почав митись в її присутності. Після цього, вона покинула ванну. Помившись пішов з будинку. Жодних тілесних ушкоджень він [PERSON] не наносив, звідки вони з`явились пояснити не може. Заслухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків та повно і всебічно дослідивши матеріали справи, надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що 04.11.2010 [PERSON] одружилась із [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про шлюб від 04.11.2010, серія [NUMBER] . Від спільного шлюбу подружжя має двох малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] і [PERSON] , [INFO] . Від попереднього шлюбу [PERSON] має сина [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] , [INFO] . Подружжя разом з їхніми дітьми проживало однією сім`єю у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . Вказаний житловий будинок належить [PERSON] на праві приватної власності, яке виникло у неї 16.12.2013 на підставі договору дарування. У 2019 році [PERSON] , маючи стосунки з іншою жінкою, добровільно покинув вказане місце проживання та з того часу проживає за адресою: [ADDRESS] . Вищевказані обставини не заперечуються та визнаються учасниками справи. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Наведені обставини в силу вимог ч. 2 ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню, оскільки не заперечуються та визнаються сторонами. В квітні 2019 року [PERSON] , за попереднім місцем проживання в с. Обарів [ADDRESS] , в присутності заявника вчинив фізичне насильство щодо її матері, [PERSON] , а саме біля воріт подвір`я повалив її на землю та почав душити і погрожувати, що кине до басейну, побачивши заявника яка прибігла на допомогу матері припинив свої дії та втік. Вказані обставини підтверджуються показаннями допитаних в якості свідків [PERSON] та [PERSON] . 04.05.2019, приблизно о 19 год. 00 хв., [PERSON] маючи намір ввійти в середину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , долаючи опір [PERSON] , яка не пропускала його через вхідні двері, схопив останню за руки та відштовхнув від дверей, чим спричинив їй тілесні ушкодження у вигляді обширних гематом обох верхніх кінцівок. Ввійшовши всередину будинку [PERSON] пішов до ванної кімнати де незважаючи на вимоги неповнолітньої падчерки [PERSON] покинути будинок, в присутності останньої роздягнувся догола та вимусив її своїми діями покинути ванну кімнату. Вказані обставини підтверджуються показаннями допитаної в якості свідка [PERSON] , випискою із медичної карти хворого від 04.05.2019 року та відеофайлом із записом подій 04.05.2019 року. Наведене, свідчить про неодноразові випадки застосування [PERSON] домашнього насильства щодо заявника. За приписами п. 3, 6, 7, 8 ч.1, ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі. Отже, в розумінні цієї норми Закону постраждалими від домашнього насильства є неповнолітня [PERSON] , [INFO] та її мати [PERSON] . Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Враховуючи положення Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у КУпАП та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях. Частиною 2 статті 3 Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству»\~визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - подружжя, батьки (мати, батько), дитина (діти), вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка). Частинами 2, 3, 4 ст. 26 Закону України «Про запобіганню та протидію домашньому насильству» визначено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Відповідно ст. 350-6 ЦПК України розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» на строк від одного до шести місяців. За змістом ч. 2 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»\~передбачено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи). Дослідженням наданих заявником доказів, показів свідків встановлено, що доводи [PERSON] знайшли своє підтвердження, оскільки встановлено : наявність конфлікту між подружжям [PERSON] та [PERSON] , факт заподіяння тілесних ушкоджень, що мало наслідком звернення заявника із заявою про вчинене кримінального правопорушення до органів поліції та прокуратури, відсутність бажання примирення у постраждалих від домашнього насильства та [PERSON] , а також відсутність ознак щирого каяття у останнього. Враховуючи наведене, суд вважає, що заявник, як жертва домашнього насильства, потребує захисту у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та приходить висновку, про наявність обґрунтованих ризиків можливого повторного вчинення [PERSON] домашнього насильства щодо заявника, а тому суд вважає заяву обґрунтованою та задовольняє її в частині видачі обмежувального припису відносно [PERSON] щодо заборони перебування у місці проживання заявника. З урахуванням того, що у зв`язку зі зверненням [PERSON] до органу досудового розслідування в порядку ст. 214 КПК України, зазначені нею обставини підлягають розслідуванню та перевірці в порядку кримінального судочинства у визначені чинним кримінальним процесуальним законодавством строки, суд вважає, що строк дії обмежувального припису слід визначити на підставі ст.350-6 ЦПК України в два місяці. Є необґрунтованою також вимога заявника щодо заборони наближення [PERSON] до місця проживання заявника менш ніж на 150 метрів, оскільки метою вжиття таких заходів є не створення особі кривднику додаткових незручностей, а запобігання можливим ризикам повторення домашнього насильства, а тому суд приходить висновку, що достатньою буде відстань у 50 метрів, яка запобігатиме особистому спілкуванню між заявником та її вітчимом. Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що з метою запобігання ризиків повторного вчинення насильства у сім`ї слід видати обмежувальний припис стосовно [PERSON] , яким протягом 2 (двох) місяців визначити заходи тимчасового обмеження його прав, а саме: заборонити останньому наближатись на відстань 50 (п`ятдесяти) метрів до місця проживання постраждалої особи [PERSON] В іншій частині вимоги заяви задоволенню не підлягають. В силу ч.3 ст.350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. Згідно із ч.4 ст.350-6 ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє виконання. На підставі викладеного,

Outcome: partial