Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Новолатівської сільської об`єднаної територіальної громади в особі Новолатівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області, третя особа: Державний нотаріус Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Горбаченко О.В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог позивача вказано, що [INFO] помер її батько [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 23.07.2019 року серії [NUMBER] . Після його смерті, вона звернулась до приватного нотаріуса Огнєвої Н.О. із заявою про прийняття після смерті батька спадщини, а саме: квартири [ADDRESS] . В процесі оформлення спадкової справи після смерті батька, їй стало відомо, що вказана квартира спочатку належала в рівних частках: [PERSON] (її діду), [PERSON] (її бабі) та [PERSON] (її батькові), що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 12.02.1997 року. В подальшому після смерті діда [PERSON] належна йому 1/3 частина квартири була успадкована її бабою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 12.02.1997 року та свідоцтвом про право на спадщину за законом від 28.02.2008 року. 28.02.2008 року її баба [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого усе належне майно вона заповіла не тільки [PERSON] (її батькові), але й іншому сину - [PERSON] (її дяді), що підтверджується заповітом від 28.02.2008 року. Її дядя [PERSON] був психічно хворою особою (без визнання його недієздатним) і у зв`язку з вказаними обставинами останній рік свого життя (з 11.05.2012 року по день смерті [INFO] ) провів в Комунальному закладі «Стародобровільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради. Після смерті її баби [PERSON] [INFO] , належні бабі 2/3 частини квартири перейшли в порядку спадкування її батькові та її дяді в рівних частинах, оскільки вони фактично проживали в квартирі разом з бабою станом на дату її смерті. Отже, фактично 2/3 частини квартири стали належати її батькові, а 1/3 частина її дяді, хоча вони не оформлювали відповідні спадкові права після смерті баби, у зв`язку з чим по документам станом на дату смерті її батька, вказана квартира була документально оформлена на: - 1/3 частина квартири - за батьком, згідно свідоцтва про право власності на житло від 12.02.1997; - 1/3 частина квартири за бабою, згідно свідоцтва про право власності на житло від 12.02.1997; - 1/3 частина квартири за бабою, згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.02.2008 після смерті діда. Враховуючи вказані обставини, нотаріус у якої була відкрита спадкова справа після смерті її батька, видала їй та дружині батька - [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом, відповідно до яких вказаними спадкоємцями було успадковане належне батькові майно (2/3 частини квартири) у рівних долях (по 1/3 частині). Також їй було роз`яснено, що оскільки її дядя помер ще [INFO] , то вона, як його племінниця, має право оформити право власності на його 1/3 частину квартири. Після цього, вона звернулась із заявою про прийняття спадщини до Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, однак, постановою державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Горбаченко О.В. від 09 жовтня 2020 року, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину після [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Вважає, що причини, через які був пропущений строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини є досить поважними, оскільки пов`язані із об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця та обґрунтовуються наступними обставинами. Так, вона є юридично не обізнаною, тільки влітку 2020 року вона дізналась про зміст заповіту її баби, згідно з яким належні 2/3 частини квартири заповідались не тільки її батьку, а й її дяді. Окрім того, їй знадобився час для зібрання всіх необхідних документів для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Позивачка та її представник у судове засідання не з`явились. Подали суду заяву, у якій просили справу розглянути без їх участі. Позовні вимоги підтримують повністю, просять їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Подав суду заяву, у якій просив справу розглянути без участі їх представника. Третя особа у судове засідання не з`явився. Подав суду заяву про розгляд справи без його участі. На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дослідивши матеріали спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] , та оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав: В судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 23.07.2019 року серії [NUMBER] . Після його смерті, позивачка звернулась до приватного нотаріуса Огнєвої Н.О. із заявою про прийняття спадщини, а саме: квартири [ADDRESS] . В процесі оформлення спадкової справи, позивачу стало відомо, що вказана квартира спочатку належала в рівних частках: [PERSON] (діду позивача), [PERSON] (бабі позивача) та [PERSON] (батькові позивача), що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 12.02.1997 року. В подальшому після смерті діда позивачки [PERSON] належна йому 1/3 частина квартири була успадкована бабою позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 12.02.1997 року та свідоцтвом про право на спадщину за законом від 28.02.2008 року. 28.02.2008 року баба позивача [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого усе належне майно заповіла синам: [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується заповітом від 28.02.2008 року. [INFO] померла баба позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 25.10.2010 року серії [NUMBER] . Після смерті баби [PERSON] , належні бабі 2/3 частини квартири перейшли в порядку спадкування батькові позивачки та її дяді в рівних частинах, оскільки вони фактично проживали в квартирі разом з бабою станом на дату її смерті. [INFO] помер дядя позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 16.12.2013 року серії [NUMBER] . Після його смерті, позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини до Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, однак, постановою державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Горбаченко О.В. від 09 жовтня 2020 року, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину після [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини позивачкою був пропущений з поважних причин, а саме: юридична необізнаність, відсутність інформації про зміст заповіту баби, відсутність належних документів. Статтею 1216\~ЦК України зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Так, згідно ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, позовна заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved