Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-08 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Лиманської селищної ради, в якому просила визначити їй додатковий строк, для прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , терміном один місяць з дня набрання рішенням законної сили. Свої вимоги мотивувала, тим що [INFO] померла [PERSON] . При житті 05.08.2016 року [PERSON] склала заповіт, яким заповіла їй земельну ділянку площею 2,45 га, кадастровий номер 5123955400:01:001:0473, яка розташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, яка належала померлій на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку. Вона у встановленому законом порядку звернулась до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, в зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України строк для звернення з такою заявою. Зазначила, що вона по поважній причині не мала можливості своєчасно звернутися з такою заявою, так як не є родичем спадкодавця, не проживала з нею на день її смерті, а тому не була обізнана про смерть спадкодавця і відкриття спадщини. Відповідно дізналась про смерть [PERSON] 03.11.2020 року після отримання листа з Біляївського міжрайонного відділу ДРАЦС від 03.11.2020 року. Оскільки вважає, що пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому просила суд задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі та встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини терміном один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. Процесуальні дії по справі. Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 29.12.2020 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання, так як справа розглядається за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 15.06.2021 року витребувано у приватного нотаріуса Патраманської Л.М. спадкову справу заведену після смерті [PERSON] (а.с.55) Ухвалою суду від 12.08.2021 року замінено по справі відповідача Лиманську селищну раду на належного відповідача [PERSON] . (а.с.84) Ухвалою суду від 12.11.2021 року закрито підготовче засідання по справі та справа призначена до розгляду по суті.(а.с.104) Позивачка [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явились. Надали суду заяву, в якій позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити, справу розглянути у їх відсутність. Відповідач [PERSON] позов не визнав, просив відмовити [PERSON] в задоволенні позову, так як він є спадкоємцем після смерті матері, прийняв спадщину, про заповіт матері на користь [PERSON] нічого не знав. Суд, на підставі наданих доказів по справі, встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм спірні правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 16.01.2020 року Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного МрУМЮ (м.Одеса), актовий запис №67. (а.с.65) На момент смерті [PERSON] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . (а.с.73) [PERSON] на праві власності при житті належала земельна ділянка площею 2,45 га, кадастровий номер 5123955400:01:001:0473, яка розташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, яка належала померлій на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку ЯБ №897167, виданого Роздільнянською РДА 10.03.2006 року. При житті [PERSON] склала нотаріально-посвідчений заповіт від 05.08.2016 року, яким заповіла належну їй земельну ділянку площею 2,45 га, кадастровий номер 5123955400:01:001:0473, яка розташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області [PERSON] . Відповідно після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, в тому числі і на вказану земельну ділянку. Після смерті [PERSON] за заявою її сина [PERSON] відкрито спадкову справу за №30/2019 від 19.02.2019 року. Згідно матеріалів спадкової справи [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори 19.02.2019 року. (а.с.63) як єдиний спадкоємець першої черги по закону. Також в матеріалах спадкової справи наявні заява [PERSON] про прийняття спадщини, яка подана нею до нотаріальної контори 30.11.2020 року. (а.с.64) Однак приватним нотаріусом Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Патраманською Л.М., відповідно до листа №501/02-14 від 04.12.2020 року їй відмовлено в прийнятті заяви з посиланням на те, що вона пропустила встановлений строк для подачі такої заяви та рекомендовано звернутися до суду. (а.с.12) Також судом встановлені наступні обставини проживання [PERSON] на території України. Так відповідно до довідки від 10.11.2020 року №16-11/855, виданої виконавчим комітетом Теплодарської міської ради Одеської області, [PERSON] з 11.08.2004 року по 04.02.2017 року проживала за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до довідки №Р5-19486-фл від 07.02.2019 року, виданої Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської ради з 04.02.2017 року по теперішній час проживає за адресою [ADDRESS] . Також позивачем надано лист Біляївського міжрайонного відділу ДРАЦС від 03.11.2020 року за №№4126/59-19 від 03.11.2020 року, відповідно до якого на запит [PERSON] надано відповідь щодо наявності актових записів, в тому числі щодо смерті [PERSON] (а.с.11) Дані спірні правовідносини регулюються наступними нормами права. Відповідно до ч. 1 ст.\~15\~ЦК\~України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 11.11.2020 року у справі №750/262/20 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Подібна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18). Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши відповідача, дослідивши надані письмові докази, прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову [PERSON] . Висновок суду обгрунтовується наступним. Відповідно до положень частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позов [PERSON] мотивований тим, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знала про смерть спадкодавця [PERSON] . Вона не є її родичкою та на день відкриття спадщини проживала в іншому населеному пункті. На підтвердження цих обставин позивачка надала суду довідки з місця проживання та дані щодо часу отримання відомостей про смерть спадкодавця від Біляївського міськрайонного відділу ДРАЦС - 03.11.2020 року . В судове засідання позивач не з`явилась, інших доказів по справі не надавала, про інші поважні причини пропуску строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Таким чином інших поважних причин, крім необізнанності позивача про смерть спадкодавця, [PERSON] не зазначила. Відмовляючи в позові [PERSON] суд виходить з наступних міркувань. Так, досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає, що надані суду докази - довідки з місця проживання позивача [PERSON] та інформація в повідомленні про дату смерті [PERSON] , не підтверджують поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою\~статті 1270 ЦК України\~строк. Відповідно, одна лише необізнаність спадкоємця [PERSON] про факт смерті спадкодавця не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Даний висновок\~суду узгоджується\~з висновками\~ВС \~від \~11.11.2020\~року у\~справі №750/262/20,\~в якому\~суд зазначив,\~що саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Відповідно позивач [PERSON] по справі не довела наявність інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку, а тому їй належить відмовити в задоволенні позову. На підставі\~ч.\~3\~ст.1272\~,\~1268,\~1269,\~1270\~ЦК України,\~

Outcome: dismissed