Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-06 00:00:00

[PERSON] звернулась до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] в якій просить розірвати шлюб з відповідачем. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 26 серпня 2017 року уклала шлюб з відповідачем, що зареєстрований Виконавчим комітетом Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис №21 від 26 серпня 2017 року. Від шлюбу у подружжя дітей немає. Спільне життя у сторін не склалось через різні погляди на шлюб та сім'ю, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство фактично не ведеться. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 06 грудня 2018 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16 січня 2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з'явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, надала заяву в якій просила розглядати справу без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач, який був повідомлений про день, час та місце проведення судового засідання своєчасно і належним чином, у засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив. Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення. Враховуючи, що в судове засідання не з'явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований Виконавчим комітетом Будянської селищної ради Харківського району Харківської області 26.08.2017 року, актовий запис №21 від 26.08.2017 (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] від 26 серпня 2017 року). Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «[PERSON] на «[PERSON]». Від шлюбу у подружжя дітей немає. Шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені. За змістом положень ч. 1 ст.24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач у своєму позові просить після розірвання шлюбу залишити дошлюбне прізвище «[PERSON]. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим, а тому приходить до висновку про задоволення позову. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 704,8 грн., який було сплачено позивачем за подання зазначеного позову до суду відповідно до квитанції №148 від 18 жовтня 2018 року. На підставі викладеного і

Outcome: approved