Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-06 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовом до відповідача про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її доньки [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що до дня смерті дочка проживала разом зі своїм недієздатним сином [PERSON] , 1994 року народження і їй належала квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Вказує, що смерть дочки спричинила їй тяжкі страждання та випробовування, оскільки у неї на утриманні залишився внук з інвалідністю, який визнаний судом недієздатним. В подальшому, вона змушена звертатись до суду і рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 28.02.2020 року її призначено опікуном над недієздатним [PERSON] . Крім того, ситуацію додатково ускладнив введений з 12.03.2020 року на території України карантин. При цьому, інших спадкоємців окрім неї і недієздатного внука після померлої [PERSON] немає. Вважає, що наведені нею причини є поважними, у зв`язку з чим просить визначити додатковий строк тривалістю 1 місяць для подання заяви в контору про прийняття спадщини. До початку судового засідання представник позивача подала суду заяву про слухання справи у її відсутності, позов підтримує та просить його задовольнити. Представник відповідача також подав суду заяву про слухання справи у його відсутності. Розгляд справи здійснювався за відсутності учасників справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов підставний і підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В судовому засіданні встановлено, що спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 03.01.2020 року) є позивач [PERSON] , яка є матір`ю померлої, а також син померлої [PERSON] (а.с. 6, 10). Як слідує з договору купівлі-продажу від 24.04.1997 року [PERSON] на праві власності належала квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 9). У відповідності до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини З досліджених судом доказів з`ясовано, що позивач не звернулася про прийняття спадщини протягом шести місяців, оскільки зверталась до суду із заявою про встановлення опікунства над недієздатним онуком [PERSON] . Даний факт підтверджується рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 28.02.2020 року, згідно якого [PERSON] призначено опікуном над недієздатним [PERSON] (а.с. 12-13). Згідно постанови Верховного суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Таким чином, оцінивши зібрані та досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позивачу слід визначити додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини терміном 1 місяць, оскільки вона пропустила його з поважних причин, а тому вважає, що вказаного часу їй буде достатньо для подання такої заяви.

Outcome: approved