Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-22 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON], про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття частини будинку. У позові вказувала, що вона та [PERSON] є співвласниками будинковолодіння, що знаходиться в с. Банилів по вул. О. Вишні, 2б. Зокрема, їй належить на праві власності перший поверх будинку, а відповідачу - другий. 08.09.2015 року її частину будинку було залито водою з вини відповідача, як власника другого поверху будинку, в результаті чого по всій стелі з'явилися тріщини та дірки. У зв'язку з цим звернулася до виконавчого комітету Банилівської сільської ради з вимогою зафіксувати та підтвердити даний факт. 08.09.2015 року комісією в складі секретаря виконкому [PERSON], землевпорядника [PERSON], депутата сільської ради [PERSON], депутата сільської ради [PERSON] складений акт, яким встановила, зафіксувала та підтвердила той факт, що на кухні, котра знаходиться на першому поверсі житлового будинку в с. Банилів по вул.. О. Вишні, 2б, є жовта пляма на стелі, по всій стелі тріщини та дірки невідомого походження. Для визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженої стелі необхідне проведення експертного дослідження, клопотання про яке буде заявлено після відкриття провадження по справі. Стверджувала, що відповідач, як законний власник другого поверху, повинен нести відповідальність за свою власність, в даному випадку відшкодувати всі завдані ним збитки, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, зокрема і залиття. Посилаючись на ст.ст.22, 1166, 1167, 1192 ЦК України просила стягнути з [PERSON] на її користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у сумі 20222,00 грн. згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження та судові витрати. У судове засідання позивач [PERSON] не з'явилася, будучи належно повідомленою про місце, день та годину слухання справи, причини неявки суду не повідомила. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні заявлений позов підтримав, посилаючись на викладені у позовній заяві обставини просив позовні вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, підтримав подане письмове заперечення проти позову, у якому зазначив, що 08.09.2015 року відбулось обстеження його частини будинку комісією виконавчого комітету Банилівської сільської ради у зв'язку із зверненням [PERSON] про затоплення приміщення кухні, що належить їй на праві власності. Повідомив комісію, що жодного витікання води у нього не відбувалось, а жовта пляма на стелі, тріщини і дірка виникли задовго до розподілу будинку в натурі на дві ізольовані квартири, від дії зовнішніх факторів. Комісією виконкому в акті від 08.09.2015 року не виявлено жодних пошкоджень підлогового покриття на другому поверсі, не зафіксовано самого факту залиття та його причин. Зазначав, що вказаний акт не відповідає вимогам Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, зареєстрованим в Мін'юсті 25.08.2005 року за №927/11207, і відповідно не можливо врахувати його, як допустимий доказ в справі. Також у акті відсутні підписи та пояснення сторін і свідків, немає опису конкретних пошкоджень майна позивача, характер залиття та його причини, обсяги ремонту, відсутній висновок комісії, щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Складений комісією виконкому Банилівської сільської ради акт №34 від 04.04.2016 року є неналежним доказом у справі, оскільки позовна заява не містить посилань на обставини залиття та заподіяння шкоди 04.04.2016 року, якщо такі мали місце взагалі. Також акт від 04.04.2016 року не відповідає формі, визначеній Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, зокрема не вказано - причини залиття, обсяги ремонтних робіт, висновок про встановлення його вини. Вважає, що двома актами від 08.09.2015 року та від 04.04.2016 року зафіксовано перелік однакових пошкоджень внаслідок залиття. Вважав, що при доведеності факту залиття кухні [PERSON] з його вини, відшкодуванню підлягала б тільки вартість ремонтно-будівельних робіт стелі - очищення внутрішніх поверхонь стелі від вапняної фарби, відбивання штукатурки, мащення стелі глиняним розчином, вапняне фарбування нових поверхонь стелі по штукатурці, а всього згідно кошторису 1305,60 грн. Загальновиробничі витрати, вартість яких визначена у висновку експертного дослідження у сумі 724,00 грн., підлягають оплаті тільки в тому разі, коли ремонті роботи проводять будівельні організації і не відноситься до прямих збитків. Однак позивачем не надано доказів, що для проведення ремонтних робіт у квартирі укладався договір з будівельною організацією. Крім того всупереч змісту актів про залиття, позивач просить стягнути на її користь вартість комоду та вартість опорядження поверхні дощатих покриттів підлоги, які в актах не зазначені, як такі, що зазнали пошкоджень, а тому такі витрати стягненню не підлягають. Враховуючи те, що 08.09.2015 року факт залиття кухні позивача місця не мав, а також невідповідність доказів, поданих позивачем, вимогам про їх належність та допустимість, безпідставне врахування спеціалістом при проведенні дослідження вартості пошкоджень, які не були виявленні комісією виконкому при первинному огляді, позовні вимоги [PERSON] про стягнення з нього на її користь вартості збитків, завданих залиттям частини будинку, є безпідставними та до задоволення не підлягають. Не заперечував, що 04.04.2016 року було невелике протікання, оскільки обірвався шланг на кухні, однак даний недолік одразу усунули. Під час проведення обстеження будинку комісією сільської ради 04.04.2016 року його не було. Суд, заслухавши представника позивача [PERSON], відповідача [PERSON], вивчивши та дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що в задоволенні позову потрібно відмовити з таких підстав. Судом встановлено, що на підставі рішення Апеляційного суду Чернівецької області від 13.02.2014 року сторонам на праві спільної часткової власності належить житловий будинок, що розташований по вул. О. Вишні, 2б в с. Банилів Вижницького району Чернівецької області. Вказаним рішенням суду [PERSON] виділено у власність наступні приміщення І поверху житлового будинку: 1-1 коридор пл. 4,20 кв.м., 1-2 столову пл. 16,00 кв.м., 1-3 коридор пл. 6,00 кв.м., 1-4 ванну пл. 4,10 кв.м., 1-5 кімнату пл. 15,80 кв.м., 1-6 передпокій пл. 16,00 кв.м., 1-7 котельню пл. 4,10 кв.м., 1-8 кухню пл. 18,20 кв.м., будівлі та споруди: гараж літ. Б, вигрібну яму літ. В.я. та 1/2 частку підвалу пл. 8,65 кв.м., 1/2 частку 1-9 комори пл. 1,70 кв.м., 1/2 частку колодязя, 1/2 частку огорожі №1, а всього їй виділено у власність 48/100 часток житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться по вул. О. Вишні, 2б в с. Банилів Вижницького району Чернівецької області, вартістю 213253,50 грн. [PERSON] зазначеним рішення суду виділено у власність наступні приміщення ІІ поверху житлового будинку: 1-10 коридор пл. 16,00 кв.м., 1-101 коридор пл. 6,30 кв.м., 1-1011 санвузол пл. 4,10 кв.м., 1-11 кімнату пл. 15,90 кв.м., 1-12 коридор пл. 4,60 кв.м., 1-13 кімнату пл. 23,80 кв.м., 1-14 кімнату пл. 17,90 кв.м., 1-15 балкон пл. 1,7 кв.м. та будівлі та споруди: сарай літ. В, сарай літ. Г, вбиральня літ. Д, вигрібна яма Вя, та 1/2 частку підвалу пл. 8,65 кв.м., 1/2 частку 1-9 комори пл. 1,70 кв.м., 1/2 частку колодязя, 1/2 частку огорожі №1, а всього йому виділено у власність 52/100 часток житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться по вул. О. Вишні, 2б в с. Банилів Вижницького району Чернівецької області, вартістю 233170,50 грн. Зобов'язано [PERSON] та [PERSON] виконати будівельні роботи по переплануванню житлового будинку згідно п. 3 комісійної судової будівельно-технічної експертизи № 60, а саме: [PERSON] в приміщенні 1-3 демонтувати сходи на ІІ поверх, розділити внутрішні мережі (газопостачання, водовідведення, водопостачання, опалення) на загальну суму вартості робіт 1014,00 грн.; [PERSON] на другому поверсі в приміщенні 1-13 площею 23,80 кв.м. обладнати приміщення кухні з встановленням газового котла. В приміщенні 1-14 відокремити частину площі та коридору 1-10 для улаштування санвузла, влаштувати бетонну стяжку, встановити сантехнічне обладнання (ванну, унітаз), поштукатурити цегляні стіни санвузла, пофарбувати, встановити двері, облицювати стіни облицювальною плиткою, влаштувати керамічну підлогу, розділити внутрішні мережі (газопостачання, водовідведення, водопостачання, опалення) на загальну суму вартості робіт 8530,00 грн. Вказані обставини в силу положень ч.3 ст.61 ЦПК України не потребують доказуванню. 08.09.2015 року [PERSON] звернулася із заявою до в.о. голови Банилівської сільської ради Вижницького району Чернівецької області [PERSON], у якій просила провести обстеження у неї помешкання по факту затоплення і нанесення матеріальних збитків у її кухні, що знаходиться на першому поверсі, сусідом зверху [PERSON]А, у результаті якого на кухні відпав шматок стелі і значна прилягаюча частина, підмокла і відійшла, на грані обвалювання, що підтверджується її копією. Згідно копії акту обстеження господарства [PERSON] №78 від 08.09.2015 року, складеного комісією у складі: секретаря виконкому [PERSON], землевпорядника [PERSON], депутата сільської ради [PERSON], діловода сільської ради [PERSON], затвердженого 08.09.2015 року в.о. сільського голови [PERSON], по заяві [PERSON], [INFO], з виходом у господарство по вул. О. Вишні, 2б, обстежено пошкодження майна, під час якого виявлено, що на кухні, котра знаходиться на першому поверсі, є жовта пляма на стелі, по всій стелі тріщини та дірка невідомого походження. Зі слів [PERSON] її підтопив колишній чоловік [PERSON] Комісія виявила, що на другому поверсі у житловому приміщенні [PERSON] жодних пошкоджень підлогового покриття немає. Акт підписаний членами комісії. Згідно копії акту обстеження господарства [PERSON] №34 від 04.04.2016 року, складеного комісією у складі: діловода сільської ради [PERSON], депутата сільської ради [PERSON], спеціаліста по роботі з громадськістю [PERSON], дільничного інспектора Енгельбрехта С., адвоката [PERSON], затвердженого 04.04.2016 року сільським головою [PERSON], по адвокатському запиту в інтересах [PERSON], [INFO], з виходом у господарство по вул. О. Вишні, 2б, обстежено пошкодження майна, під час якого виявлено, що на кухні, котра знаходиться на першому поверсі, є сліди затікання води, внаслідок чого відпала частина штукатурки на стелі. При огляді житлового приміщення, що знаходиться на другому поверсі встановлено, що над кухнею першого поверху розміщена кухня та частково санвузол другого поверху. Зі слів жительки (дружини власника) та візуального огляду приміщення другого поверху встановлено, що на даний момент слідів протікання немає, але минулого тижня викликали сантехніків, які усунули недоліки у водопостачанні та водовідведенні у санвузлі. Акт підписаний членами комісії та адвокатом [PERSON], навпроти прізвища [PERSON] відмітка відсутній. Згідно копії висновку №16046 експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 29.04.2016 року судовим експертом [PERSON] за заявою [PERSON] від 12.04.2016 року, вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести в приміщенні кухні 1-8 квартири, належної [PERSON] в будинку по вул.. Остапа Вишні, 2-Б в с. Банилів Вижницького району Чернівецької області, для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття, становить 20222,00 грн. Згідно п.1 вказаного висновку дослідження проводилось шляхом вивчення наданих матеріалів, зокрема плану першого поверху, експлікації приміщень та оціночного акту з технічного паспорту, вказаних вище актів обстеження господарства №78 від 08.09.2015 року та №34 від 04.04.2016 року, огляду і обмірів обєкту дослідження, аналізу отриманих даних та здійснення розрахунків. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки. Збитки відшкодовуються у повному обсязі. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз'яснено у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв'язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач має довести, що йому така шкода завдана. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ст.58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Згідно ст.59 ЦПК України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обовязковою. В акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, імя, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, імя, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обовязково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, імя, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). З досліджених у судовому засіданні копій актів обстеження господарства [PERSON] від 08.09.2015 року та від 04.04.2016 року судом встановлено, що викладеним у вищезазначених Правилах вимогам вони не відповідають, зокрема не містять: форми власності квартири [PERSON]; прізвище, імя, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Немає відомостей про присутність зацікавлених осіб з боку винної особи, та відповідно немає відомостей про вручення їй копій вказаних актів. Таким чином суд приходить до висновку, що акти обстеження господарства [PERSON] від 08.09.2015 року та від 04.04.2016 року є недопустимими доказами і суд їх до уваги не приймає. Крім того судом встановлено, що надана позивачем копія висновку №16046 експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 29.04.2016 року судовим експертом [PERSON] є недопустимим доказом заподіяння матеріальної шкоди відповідачем, оскільки дослідження проводилося: на замовлення позивача до звернення з позовом до суду; у відсутності відповідача та без його повідомлення; судовим експертом, якого не було попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків. Окрім того, даний висновок не може підмінити собою висновку експерта про вартість матеріальної шкоди, отриманого у відповідності до ст.143 ЦПК України, який може бути визнаний єдиним доказом про таке та суму матеріальної шкоди, що також не може бути підтверджено іншими засобами доказування. Клопотань про призначення судом судової будівельно-технічної експертизи сторони не заявляли. З огляду на вищезазначене суд приходить до висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами обставин, на які вона посилається в обґрунтування своїх вимог в судовому засіданні, а саме самого факту залиття її квартири, наявності шкоди у розмірі 20222,00 грн., протиправної поведінки [PERSON] та причинного зв'язку між шкодою та його поведінкою, що унеможливлює визнання відповідача винним у залитті частини квартири [PERSON], не дивлячись на те, що він не виконав свого обовязку по доведенню відсутності своєї вини в завданні шкоди позивачу. Таким чином, наведені доводи, аналіз доказів та їх належна оцінка переконують суд в тому, що позовні вимоги [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття частини будинку є необґрунтованими, а тому в їх задоволенні необхідно відмовити. Доказів протилежного суду не надано. На підставі вищенаведеного, ст.ст.22, 386, 1166 ЦК України, Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76,

Outcome: dismissed