Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-15 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали, дали пояснення, що [INFO] року помер батько позивачки [PERSON]. Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з 2/5 частин житлового будинку з господарськими будівлями, розташованими в [ADDRESS]. Спадкоємцями за законом першої черги після смерті батька залишилися позивачка та її брат [PERSON], який на протязі 6 місяців звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Позивачка з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталася, оскільки домовилася з братом про те, що питання належності спадкового майна буде в подальшому вирішене виходячи з того, хто буде довше жити. На час прийняття спадщини брат розірвав шлюб з дружиною, іншого житла не мав, тому і перейшов жити в спадкове приміщення. [INFO] року [PERSON] помер. Після його смерті позивачка у встановлений строк звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Державний нотаріус повідомила позивачку про те, що заповіту на її ім'я [PERSON] не залишив, тому спадкування буде проводитися згідно закону. В видачі правовстановлюючого документу на спірний будинок після смерті батька нотаріус позивачці також відмовив в зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Головною причиною не прийняття спадщини стало те, що позивачці було достеменно відомий той факт, що брат прийняв спадщину після смерті батька і вони з ним домовилися, що він залишить на її ім'я заповіт , про те, що він не виконав свою обіцянку, позивачка дізналася після його смерті. Прохають суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалість в три місяці для подання до Другої Кременчуцької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON], який помер [INFO] року. Відповідачі [PERSON], [PERSON] та їх представник позовні вимоги не визнали, дали пояснення, що [PERSON] та [PERSON] є єдиними спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON], який помер [INFO] року. Питання про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті батька позивачка мали можливість вирішити протягом 11 років за життя їх батька. Питання щодо спадщини після смерті [PERSON] при житті [PERSON] не виникало. Про домовленість між [PERSON] та позивачкою відповідачам нічого не відомо. Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Другої Кременчуцької державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, прохають суд розглянути справу в відсутність їх представника, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши сторін, їх представників, свідків [PERSON], [PERSON], вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть , виданим Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції (актовий запис № 1722 від 29.06.2005 року). Після його смерті відкрилася спадщина на 2/5частини житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані в [ADDRESS], що належали йому згідно договору купівлі-продажу від 08.08.1953 року, посвідченого нотаріусом Кременчуцької державної нотаріальної контори 08.08.1953 року, р.№ 7603/2. Після смерті [PERSON] його син [PERSON] звернувся до нотаріальної заяви з заявою про прийняття спадщини, свідоцтво про право власності на спадкове майно [PERSON] не отримував. Донька [PERSON] - позивачка по справі з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] до нотаріальної контори не зверталася. [INFO] року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 24.07.2015 року Крюківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області. Після його смерті з заявою про прийняття спадщини звернулася його сестра - позивачка по справі [PERSON]Дізнавшись, що брат не залишив заповіт на її ім'я, [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON]. Постановою державного нотаріуса Другої кременчуцької державної нотаріальної контори від 22.01.2016 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходяться в [ADDRESS] та належать [PERSON], померлому [INFO] року, [PERSON] відмовлено у зв'язку з тим, що дочка померлого в строк до шести місяців з дня смерті не подала заяву про прийняття спадщини та не була зареєстрована разом з померлим за однією адресою на час його смерті. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON] пояснили суду, що [PERSON] доглядала за батьком, після смерті [PERSON] в спірній частині будинку проживав [PERSON], між братом та сестрою були добрі відносини, вони довіряли один одному, надіялись один на одного. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку , встановленого статтею 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким , що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до абз.6 п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналізуючи зібрані докази по справі суд вважає, що позивачка звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька з пропуском встановленого законом строку, поважної причини пропуску зазначеного строку судом не встановлено, домовленість між братом та сестрою про визначення належності спадщини після смерті батька після смерті одного з них не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в зв'язку з цим в задоволенні заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачці необхідно відмовити.

Outcome: dismissed