Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-19 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до ОСББ «Коровай» м. Умань в особі голови ОСББ Грінченко Надії Анатоліївни, третя особа: Уманська міська рада, про визнання права на приватизацію земельної ділянки без погодження меж із суміжним землекористувачем, в якому просила: визнати за нею, [PERSON] , право на приватизацію земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , без погодження з суміжним землекористувачем, ОСББ «Коровай» м. Умань (без підпису голови ОСББ Грінченко Надії Анатоліївни), що розташоване по [ADDRESS] . В обґрунтування позову зазначила, що 14.09.2011 позивач купила квартиру [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 14.09.2011. На час придбання квартири в одноповерховому будинку земельна ділянка приватизована не була, однак порядок користування землею між співвласниками будинку та співвласниками суміжних будинків вже був встановлений, і відповідно вона користувалась земельною ділянкою, яку їй показали бувші власники, і ніяких заперечень з збоку співвласників цього будинку та сусідських будинків не виникало. У 2016 році вона звернулась до Уманської міської ради із заявою про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою для подальшої приватизації земельної ділянки. Заява була подана у відповідності до статті 118 Земельного кодексу України. Уманська міська рада надала відповідний дозвіл від 23.12.2016 № 6.51-22/7, згідно з яким їй надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки [PERSON] для обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] (присадибна ділянка). Згідно з історичним порядком користування земельною ділянкою по [ADDRESS] було проведено розподіл даної ділянки між співвласниками. Серед документів, які було необхідно подати, був акт про погодження меж земельної ділянки. У зв`язку із цим вона звернулася до сусідів - користувачів суміжних ділянок для підписання відповідного акту. [PERSON] , голова ОСББ «Коровай», розташованого в будинку [ADDRESS] , користувач суміжної земельної ділянки, безпідставно відмовилась підписувати вказаний вище акт погодження меж. Безпідставність відмови підтверджується тим, що по-перше порядок користування земельними ділянками між співвласниками будинку та співвласниками сусідніх будинків історично склався вже на протязі тривалого часу, по-друге відповідно до Генерального плану присадибної ділянки [ADDRESS] виготовленого 16.06.1971 присадибна ділянка [ADDRESS] була за конфігурацією практично правильної прямокутної форми розмірами 63,4x23,2x63x22,6 метрів, і межа з присадибною ділянкою [ADDRESS] була у вигляді прямої лінії. На сьогоднішній день межа має вигляд ламаної лінії, вигнутої у бік середини присадибної ділянки [ADDRESS] , і крім того, як видно з Акту узгодження меж на бувшій території присадибної ділянки № [NUMBER] , з боку присадибної ділянки № [NUMBER] під № [NUMBER] позначено спільне користування в т.ч. сервітут (прохід, проїзд), крім того, з правом користування домоволодіння [ADDRESS] . Позивач зверталась у комісію у сфері врегулювання земельних відносин виконавчого комітету Уманської міської ради про врегулювання даного питання, однак єдиним способом реагування були відповіді із роз`ясненнями, що такі спори вирішуються в судовому порядку. Вважає, що дії голови ОСББ «Коровай» щодо безпідставної відмови від підпису акту погодження меж земельної ділянки є такими, що порушують її право на приватизацію та частину 2 статті 152 Земельного кодексу України, тому вона змушена звернутись з позовом до суду. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, 20.12.2021 подала до суду заяву, в якій просила цивільну справу розглядати у її відсутність у зв`язку з неможливістю явки в судове засідання. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд їх задовольнити. Представник третьої особи Уманської міської ради Щербак Н.Л. у судовому засіданні при винесенні рішення поклався на думку суду. Голова ОСББ «Коровай» Грінченко Н.А. у судове засідання не з`явилась, хоча належним чином була повідомлена про дату, час і місце судового засідання, від неї не надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, нею не поданий відзив. За таких обставин, з огляду на тривалий час перебування даної цивільної справи у провадженні суду, протягом якого представник відповідача жодного разу не з`явилася до суду, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, з метою недопущення надмірної тривалості судового розгляду, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі матеріалів. Судом встановлено,\~що[PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 14.09.2011, посвідченого приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Кучер О.І., та Витягу про державну реєстрацію прав № 31487121 від 29.09.2011. Розпорядженням Уманської міської ради № 16-р від 19.02.2016 «Про перейменування вулиць та провулків міста Умані» було змінено назву [ADDRESS] . Зазначене підтверджується довідкою відділу архітектури, містобудування та кадастру Уманської міської ради за № 489 від 12.04.2018. Рішенням Уманської міської ради № 6.51-22/7 від 23.12.2016 надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земельної ділянки [PERSON] для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] (присадибна ділянка). На звернення [PERSON] від 07.09.2017 про можливість розробки технічної документації із землеустрою за адресою: [ADDRESS] , без погодження меж в акті із суміжником за адресою: [ADDRESS] в зв`язку з безпідставною відмовою у погодженні, Уманська міська рада листом від 27.10.2017 за вих. № 8-1108/02 повідомила [PERSON] , що питання розглядалося 19.09.2017 та 24.10.2017 на засіданні комісії у сфері регулювання земельних відносин виконавчого комітету Уманської міської ради, відповідно до якого [PERSON] було запропоновано вирішувати земельні спори у відповідності до ст. 158 Земельного кодексу України у судовому порядку. На підтвердження зазначеного до листа від 27.10.2017 за вих. № 8-1108/02 додано протокол № 26 засідання комісії у сфері регулювання земельних відносин виконавчого комітету Уманської міської ради від 19.09.2017, відповідно до якого комісія вирішила комісійно здійснити виїзд на земельну ділянку. Крім того, до листа додано протокол № 31 засідання комісії у сфері регулювання земельних відносин виконавчого комітету Уманської міської ради від 24.10.2017, відповідно до якого комісія вирішила запропонувати заявниці [PERSON] вирішувати земельні спори у відповідності до ст. 158 Земельного кодексу України у судовому порядку. Підстави набуття права на землю шляхом передачі ділянок у власність встановлюються нормами\~Земельного Кодексу України. Згідно із частиною першою\~статті 3 Земельного кодексу України\~земельні відносини регулюються\~Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами. У статті 152\~Земельного кодексу\~України унормовано, що\~держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Захист земельних прав це передбачені законом способи охорони цих прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Відповідно до частини другої\~статті 4 Земельного кодексу України\~завданням земельного законодавства є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель. Статтями\~116,\~118 Земельного України\~визначено підстави й порядок набуття громадянами і юридичними особами права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності. Згідно з частиною четвертою\~статті 122 Земельного кодексу України\~центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин та його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб. Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із\~Законом України від 22 травня 2003 року № 858-IV «Про землеустрій»\~(далі Закон № 858-IV), у строки, що обумовлюються угодою сторін. Відповідно до\~статті 50 Закону № 858-IV\~проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок включають, зокрема, викопіювання з кадастрової карти (плану) або інші графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки (у разі формування земельної ділянки), кадастровий план земельної ділянки, матеріали перенесення меж земельної ділянки в натурі (на місцевість) (у разі формування земельної ділянки). За змістом\~статті 198 Земельного кодексу України\~погодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами необхідне при кадастровій зйомці як комплексу робіт, виконуваних для визначення та відновлення меж земельних ділянок. Частиною третьою\~статті 158 Земельного кодексу України\~визначено, що органи місцевого самоврядування вирішують земельні спори у межах населених пунктів щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, та додержання громадянами правил добросусідства, а також спори щодо розмежування меж районів у містах. Згідно зі\~статтею 55 Закону України «Про землеустрій»\~встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) проводиться відповідно до топографо-геодезичних та картографічних матеріалів. Межі земельної ділянки в натурі закріплюються межовими знаками встановленого зразка, крім того, межові знаки здаються за актом під нагляд на збереження власникам землі та землекористувачам. Аналіз зазначених норм свідчить, що стадія погодження меж земельної ділянки при виготовленні землевпорядної документації є допоміжною. При цьому\~стаття 198 Земельного кодексу України\~лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є погодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами. Із цього не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа акта погодження меж слід вважати, що погодження меж не відбулося. Погодження меж полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акта, а з мотивів відмови. Підписання акта погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки, яка знаходиться поза межами населеного пункту, із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідним територіальним органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (територіальним органом Держгеокадастру в районах (містах)) в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів. Аналогічні правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19), від 20 березня 2019 року у справах № 350/67/15-ц (провадження № 14-652цс18) та № 514/1571/14-ц (провадження № 14-552цс18). Таким чином, судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , на її замовлення складено Акт узгодження меж землекористування, однак відповідач голова ОСББ «Коровай» Грінченко Н.А. відмовилася від підписання акту погодження меж даної земельної ділянки. Разом з тим, непогодження відповідачем голови ОСББ «Коровай» Грінченко Н.А. меж земельної ділянки, є формою реалізації прав останньої, а сама по собі процедура погодження меж є виключно допоміжною стадією у процесі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути технічних помилок. Акт погодження меж земельної ділянки є складовою частиною проекту землеустрою, на підставі якого орган місцевого самоврядування, реалізуючи власну компетенцію, приймає рішення про передачу громадянам безоплатно земельних ділянок у власність. При цьому кадастровою зйомкою є комплекс робіт, яку проводять юридичні та фізичні особи, які одержали в установленому порядку ліцензію на проведення геодезичних і картографічних робіт, а при їх проведенні суміжні землекористувачі погоджують межі земельних ділянок і вказані дії не впливають на правовий режим земельної ділянки і не є юридичним фактом, на підставі якого виникають, змінюються чи припиняються земельні правовідносини, оскільки в результаті кадастрових робіт створюється лише інформаційна база. Водночас непогодження суміжним землекористувачем меж земельної ділянки не є само собою підставою для прийняття органом місцевого самоврядування рішення про відмову у затвердженні проекту землеустрою та передачі земельної ділянки у власність. Крім того,\~позивачем не\~надано суду\~доказів того,\~що Уманською\~міською радою\~їй було\~відмовлено у\~можливості розробки\~технічної документації\~без погодження\~меж в\~акті із\~суміжником.\~Відповідно долиста Виконавчого комітету Уманської міської ради за вих. № 8-1108/02 від 27.10.2017 та протоколу № 31 засідання комісії у сфері регулювання земельних відносин виконавчого комітету Уманської міської ради від 24.10.2017, доданих позивачем до позовної заяви, комісія ухвалила запропонувати заявниці [PERSON] вирішувати земельні спори у відповідності до ст. 158 Земельного кодексу України у судовому порядку. Вирішення питань, пов`язаних із передачею земельної ділянки у власність, належить до повноважень органу місцевого самоврядування, а чинне земельне законодавство не обмежує права на приватизацію земельної ділянки у зв`язку із відмовою суміжного землекористувача від підписання акту погодження меж земельних ділянок, тому відмова відповідача голови ОСББ «Коровай» Грінченко Н.А. від підписання акту погодження меж земельної ділянки не порушує прав позивача на отримання земельної ділянки у власність і не є перешкодою у проведенні передбачених\~законом\~дій, спрямованих на приватизацію нею земельної ділянки, зокрема і прийняття відповідних рішень органом місцевого самоврядування, тому підстави для визнання за позивачем права на приватизацію земельної ділянки без погодження її меж з відповідачем відсутні, а у задоволенні вимог позивача слід відмовити. Відповідно до\~ст.\~141\~ЦПК України сплачений судовий збір слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: dismissed