Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-25 00:00:00

[PERSON] звернулась з відповідним позовом, посилаючись на те, що [INFO] року померла її мати [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/2 частини будинку № [ADDRESS]. Інших спадкоємців першої черги, окрім неї, немає. У встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини вона не звернулась, в зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на об'єкт нерухомості, оскільки тривалий час не могли їх знайти після смерті спадкодавця. За викладених обставин вважає, що причини пропуску строку прийняття спадщини є поважними та просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, просили їх задовольнити. Позивач пояснила, що після смерті матері в межах шестимісячного строку восени 2015 року зверталася до Костянтинівської державної нотаріальної контори для прийняття спадщини, проте консультант надав їй усну відповідь щодо відмови у вчинені нотаріальної дії через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу щодо права власності померлої на 1/2 будинку. Оригінали документів, що були необхідні, вони знайшли тільки через два роки, оскільки померла при житті їй сховала. Крім того, позивач тяжко хворіла, перенесла операцію. Тому вважає, що пропустила строк для звернення для прийняття спадщини з поважних причин. Представник відповідача - Костянтинівської міської ради в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явився був повідомлений про день та час розгляду справи належним чином. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення позовних вимог та пояснила, що вона є внучатою племінницею померлої [PERSON] Хоча з померлою мала одну адресу реєстрації місця проживання, проте фактично спільно з нею не проживала, оскільки спірний будинок поділений на 2 квартири: в одній проживає вона разом із сім'єю, в іншому проживала померла, спільного побуту з померлою не вела. Крім того, визнала обставини, викладені в позовній заяві та повідомлені позивачем в судовому засіданні. З'ясувавши обставини справи, дослідивши докази, подані на їх підтвердження, суд дійшов до висновку про можливість задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] року в місті Костянтинівка Донецької області померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER], актовий запис № 997 від [INFO] року, складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Костянтинівці реєстраційної служби Костянтинівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області. Позивач у справі [PERSON] є донькою померлої [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] від 10.02.1953 року ( актовий запис № 208 від 10.02.1953 року складений Костянтинівським міським ЗАГС), копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 20.07.1974 року (актовий запис № 545 від 20.07.1974 року складений Костянтинівським будинком щастя Донецької області), де зазначено дошлюбне прізвище «[PERSON]». Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складалась з 1/2 частини будинку № [ADDRESS], яка належала померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Костянтинівською державною нотаріальною конторою 20 грудня 1991 року, копія якого долучена до матеріалів справи. При зверненні до Костянтинівської державної нотаріальної контори за отриманням свідоцтва про право на спадщину позивачу [PERSON] було відмовлено, що підтверджується повідомленням державного нотаріуса Костянтинівської державної нотаріальної контори Ізмайлової В.Б. від 03 листопада 2017 року. Відмова обґрунтована тим, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Згідно із наданої КП «Костянтинівське міське бюро технічної інвентаризації Костянтинівської міської ради» інформації, право приватної спільної часткової власності на житловий будинок № [ADDRESS] зареєстровано по 1/2 частці за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.06.2008 р., виданого Костянтинівською ДНК за р/№3-773 та [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.12.1991 року, виданого Костянтинівською ДНК за р/№1-4843. Відповідно до довідки КП «СЄЗ» від 19.10.2017 року, копія якої додана до матеріалів справи, в будинку № [ADDRESS] з 24.02.1966 р. була зареєстрована [PERSON], яка була знята з реєстрації 17.10.2017 року в зв'язку зі смертю. Крім неї в будинку зареєстровані внучаті племінники [PERSON] та [PERSON], їх діти. Реєстрацію місця проживання за вказаною адресою [PERSON] та [PERSON] підтверджує також інформація, надана відділом реєстрації Костянтинівської міської ради від 05.12.2017 р. Відповідно до довідки №167 від 29.11.2017р., виданої КП «Служба єдиного замовника» на момент смерті [PERSON] у належному їй житловому приміщенні окрім неї ніхто не був зареєстрований. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, наданої Костянтинівською державною нотаріальною конторою, відомості про спадкову справу на ім'я [PERSON] - відсутні. Згідно з копією технічного паспорту спірного будинку, він має два окремих входи, та відповідно розділений на дві окремі частини. Щодо двох частин будинку маються різні особові рахунки для сплати комунальних послуг, що підтверджується відповідними копіями квитанцій, доданими до матеріалів справи. З копій плану з газопостачання спірного будинку вбачається, що газ було проведено окремо для кожної квартири. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що є власником другої половини спірного будинку, який фактично розділений на дві половини. В належній їй половині проживає її донька з сім'єю. Померла є її тіткою. З позивачем - двоюрідні сестри. Наприкінці свого життя [PERSON] мала неадекватну поведінку, із спільних документів на будинок забрала документи, що підтверджують її право власності на 1/2 частину будинку, які позивач тривалий час шукала після її смерті. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1221 ЦК України встановлено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Частиною 3 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Зі змісту статей 1268, 1269, 1270 ЦК України випливає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З наведених норм права випливає, що спадкоємець п'ятої черги [PERSON], хоча мала спільне зареєстроване місце проживання з померлою [PERSON], проте спадщину не прийняла оскільки постійно з померлою не проживала, а вони мешкали в різних квартирах одного будинку, які виділені в натурі, але належним чином не зареєстровані. Згідно з ч.1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що оскільки після смерті [PERSON] спадщина не була прийнята іншими спадкоємцями, належним відповідачем по справі має бути територіальна громада за місцем знаходження нерухомого майна, що входить до складу спадщини, а саме: Костянтинівська міська рада. Враховуючи те, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач пропустила через те, що отримала хибну консультацію в нотаріальній конторі, а саме: щодо неможливості прийняти спадщину у разі відсутності у позивача правовстановлюючих документів на будинок, та через її стан здоров'я, а також враховуючи те, що спадщина після смерті [PERSON] до теперішнього часу ніким не прийнята, суд дійшов до висновку про те, що позивач пропустила вказаний строк з поважних причин, а отже [PERSON] слід визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] в один місяць з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім строком для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved