Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-08 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Одеської міської ради, за участю третіх осіб без самостійних вимог [PERSON] , [PERSON] про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи вимоги даного позову вказує на те, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після чого відкрилася спадщина на належне майну померлого, яка складається із 1/3 частки квартири [ADDRESS] . 06.11.1999 року позивач зареєструвала шлюб із [PERSON] , у зв`язку з чим змінила своє прізвище із дівочого « [PERSON] » на « [PERSON] ». 04.02.2020 року позивач звернулася до державного нотаріуса Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одеса Бойченко О.Є. із заявою про прийняття спадщини за померлим батьком. Однак, постановою державного нотаріуса Бойченко О.Є. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку, визначеного законом для подачі заяви про прийняття спадщини. Поважністю пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини позивач зазначає про те, що після смерті батька у неї виникло дуже складне матеріальне становище, так як перед смертю [PERSON] дуже хворів, у зв`язку з чим [PERSON] забезпечувала батька всіма необхідними ліками, продуктами харчування та необхідним для життя умовами. Окрім того, позивач зазначає про те, що після смерті батька, а саме у період з жовтня - листопад 2019 року вона перебувала на лікуванні у жіночій консультації № 14. Окрім того, у 2020 році захворіла донька позивача - [PERSON] , [INFO] , та постійно хворіла її мати [PERSON] . Оскільки, пережитий стрес після смерті батька, а також тривалий період захворювань позивача, її доньки та матері перешкодили зверненню [PERSON] до нотаріуса у визначений законом шестимісячний строк із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, просить суд задовольнити даний позов та ухвалити рішення, яким визначити [PERSON] додатковий строк у три місяці після набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за батьком [PERSON] , померлим [INFO] . Ухвалою судді про прийняття цивільної справи до свого провадження та відкриття провадження по справі від 04.03.2021 року було постановлено проводити розгляд справи у в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 11.06.2021 року було постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася. Однак, надала суду заяву. В якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує, та просить суд провести розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача Одеської місткої ради в судове засідання повторно не з`явився без поважних причин, будучи належним чином повідомленим про час та місце слухання справи. Відзив у визначений судом строк представник відповідача не подав. А тому суд приходить до переконання про можливість розглянути справи у відсутності представника відповідача згідно вимог ч. 3 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК та ухвалює заочне рішення. Треті особі без самостійних вимоги на предмет спору [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про час та місце слухання справи. Однак, надали суду заяви. В яких проти задоволення даного позву не заперечують, та просять суд провести слухання справи за їх відсутності. Згідно приписів до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку. По справі встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією Свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] від 01.06.2019 року. Факт родинних зв`язків між позивачем підтверджується наявними в матеріалах справи копіями Свідоцтва про народження позивача Серії [NUMBER] , а також Свідоцтва про укладення шлюбу, з якого вбачається, що після укладення шлюбу із гр. [PERSON] , позивач змінила дошлюбне прізвище із « [PERSON] » на « [PERSON] ». Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є донька [PERSON] , дружина [PERSON] та син [PERSON] , які є сторонами у даній справі. До складу спадкового майна увійшла належна [PERSON] 1/3 частки квартири [ADDRESS] , де спадкодавець проживав та був зареєстрованим до дня своєї смерті. Суд констатує, що на виконання вимог ухвали суду від 07.04.2021 року державним нотаріусом Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одесі Бойченко О.Є. було надано суду належним чином засвідчену копію спадкової справи № 75/2021, заведеної до майна померлого [INFO] [PERSON] . Так, із вказаної спадкової справи вбачається, що 04.02.2021 року [PERSON] звернулася до державного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на на належне померлому [PERSON] спадкове майно, зокрема, /3 частки квартири [ADDRESS] . Однак, постановою державного нотаріуса Бойченко О.Є. від 04.02.2021 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку, визначеного законом для подачі заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що спадкова справа № 75/2021 за померлим [PERSON] було заведена на підставі заяви [PERSON] , та у матеріалах спадкової справи відсутні будь - які відомості про звернення інших спадкоємців із заявами про видачу свідоцтва про права на спадщину. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно приписів статті 1261 ЦУ України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви або ці обставини суд визнав поважними. Обгрунтовуючи поважність причин пропуску строку для заяви про прийняття спадщини позивач вказує на те, що після смерті батька у неї виникло дуже складне матеріальне становище, так як перед смертю [PERSON] дуже хворів, у зв`язку з чим [PERSON] забезпечувала батька всіма необхідними ліками, продуктами харчування та необхідним для життя умовами. Окрім того, позивач зазначає про те, що після смерті батька, а саме у період з жовтня - листопад 2019 року вона перебувала на лікуванні у жіночій консультації № 14. Окрім того, у 2020 році захворіла донька позивача - [PERSON] , [INFO] , та постійно хворіла її мати [PERSON] . У підтвердження викладених обставин, позивачем було додано до матеріалів справи Довідку №13 від 16.02.2021 рок,у, видану жіночою консультацією м. Одеси № 14, Довідку від 14.02.2020 року, видану «Дитячою поліклінікою № 2» Одеської міської ради, випискою № 79 амбулаторного хворого, копією медичної картки амбулаторного хворого № 77485 від 04.12.2019 року, копією Картки хворого денного стаціонару від 16.12.2019 року. А також копією медичної картки відносно [PERSON] . Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд констатує, що такі є належними, допустимими, достовірними, а в своїй сукупності достатніми для висновку про наявність підстав для задоволення позову [PERSON] , адже вказані позивачем обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою незначний пропуск строку для прийняття спадщини. А тому проаналізувавши встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд уважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в межах трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved