Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-26 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], третя особа : Перша Харківська державна нотаріальна контора про усунення від права на спадкування, посилаючись на те, що [INFO] року помер її двоюрідний племінник [PERSON], [INFO]., який постійно проживав за адресою: [ADDRESS]. Після його смерті відкрилася спадщина на належне спадкодавцю нерухоме майно, а саме однокімнатну квартиру [ADDRESS] . Заповіт спадкодавцем складено не було. У встановлений законом строк позивачка та батько спадкодавця, який є відповідачем по справі, звернулись до 1-ї ХДНК із заявою про прийняття спадщини. В обгрунтування позову [PERSON] зазначила, що померлий [PERSON] у 1986 році отримав травму хребта, лікування та відновлювання здоров'я вимагало грошей та моральної підтримки, але його батько [PERSON] не приходив до дому, а коли з'являвся , то у не тверезому стані , учиняв сварки, бійки, зароблені гроші пропивав. Починаючи з 1986 року він не проживав разом з жінкою та з своїм сином, який був на той час неповнолітнім . У 1990 році відповідач фактично вигнав на вулицю із гуртожитку свою дружину з неповнолітнім сином , де вони разом мешкали. У 1992 році шлюб між [PERSON] та [PERSON] був розірваний. Після розірвання шлюбу [PERSON] влаштувалась на роботу , у 1994 році отримала ордер на спірну однокімнатну квартиру [ADDRESS], яку вона з сином в подальшому приватизували. [PERSON] після розірвання шлюбу переїхав у с. Пархомівка, Краснокутского району Харківської області , де проживав разом із своєю матір'ю без реєстрації до червня 2012 року, оскільки загубив паспорт. Навіть після смерті [PERSON] відповідач ніяким чином не турбувався і не приймав участь у його похованні, витрати на поховання спадкодавця понесла [PERSON] Окрім того, позивачка постійно була на зв'язку з [PERSON] та її неповнолітнім сином [PERSON], допомагала ім морально і матеріально. Після смерті [PERSON] [PERSON] допомагала двоюрідному племіннику [PERSON] грошима для оформлення ним спадщини, після чого [PERSON] взагалі не працював і був в пригніченому стані , за моральною та грошовою допомогою звертався до [PERSON] Після смерті племінника позивачка поховала та поставила за свій рахунок йому пам'ятник, так як у відповідача були відсутні грошові кошти. [PERSON] у судовому засіданні позов підтримала, посилаючись на обставини вказані у позовній заяві, окрім того пояснила, що в 2012 році вона домовлялась з відповідачем про поділ спадкового майна, що належало спадкодавцеві [PERSON], але оскільки відповідач не погодився з її пропозицією , вона звернулась до суд з вказаним позовом. Представник позивачки у судовому засіданні позов підтримав, посилаючись на обставини, викладені в ньому. Відповідач у судовому засіданні позов не визнав, під час надання суду пояснень заявив клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з погіршенням його стану здоров 'я. Після перерви [PERSON] у судове засідання не з'явився, подав до суду письмові пояснення, заперечення проти позову та заяву про розгляд справи за його відсутності через поганий стан здоров'я. Позивачка та її представник 21.02.2014 року не заперечували продовжити розгляд справи за відсутності позивача. Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував в повному обсязі , вважав його безпідставним , та таким, що не підлягає задоволенню у зв'язку з його недоведеністю. У письмових запереченнях відповідач пояснив, що приїздив відвідувати дружину і сина, з яким часто спілкувався , рішенням суду батьківських прав відносно нього позбавлений не був, судового рішення про стягнення з нього аліментів на утримання дитини не було, але матеріальну допомогу постійно сину надавав добровільно , зустрічався з ним , також як і [PERSON] приймав участь у похованні померлого сина [PERSON] Відповідач зазначив, що заперечує проти задоволення позову, оскільки позивачкою не надано жодного доказу на підтвердження того, що він ухилявся від утримання свого сина. Завідувач Першої Харківської державної нотаріальної контори Цуканова О.В. подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори. Вислухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи , суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову з наступних підстав. Судом встановлено, що батьками спадкодавця [PERSON] є [PERSON] і [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] ( а.с.17), рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 12.11.2012 року. 13 серпня 1992 року шлюб між [PERSON] і [PERSON] розірвано ( а.с.10). 01.03.1999 року на ім'я [PERSON], [PERSON] видане свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] (а.с.11). [INFO] року [PERSON] померла ( а.с.7).На підставі свідоцтва про право на спадщину від 16.04.2008 року , посвідченого нотаріусом П'ятої Харківської державної нотаріальної контори Жидєльовою А.Ю. за реєстровим № 6-503 [PERSON] отримав у спадок після померлої [PERSON] ? частину квартири [ADDRESS] (а.с.12-13). [INFO] року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом серія [NUMBER] ( а.с.6). Позивачка [PERSON] є двоюрідною тіткою спадкодавця [PERSON], що підтверджується відповідними свідоцтвами , копії яких містяться в матеріалах справи( а.с.18-23). У встановлений чинним законодавством України строк [PERSON] і відповідач звернулись до Першої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] року. Листом від 17.07.2012 року за № 4033/01-16 Перша Харківська державна нотаріальна контора повідомила [PERSON], що за видачею свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , що помер [INFO] року, звернувся батько спадкодавця [PERSON] , який прийняв спадщину. Позивачці запропоновано у разі незгоди з видачею свідоцтва про право на спадщину за законом на ім'я [PERSON], вона має право звернутися до суду, і на протязі 10-ти денного терміну з моменту одержання вказаного листа подати до Першої Харківської державної нотаріальної контори ухвалу суду про накладення заборони на оформлення спадкових прав до вирішення питання в суді. У разі неотримання вказаних відомостей у десятиденний термін, свідоцтво про право на спадщину за законом буде видане [PERSON] ( а.с.15). Згідно ст. ст. 1217, 1220 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Частиною 2 ст. 1223 ЦК України передбачено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Статтею 1224 ЦК України передбачений вичерпний перелік підстав усунення від права спадкування. Відповідно до ч.3 ст. 1224 ЦК України не мають права на спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов'язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом. Згідно ч.1 ст. 11 ЦПК України, виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд розглядає цивільні справи на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі . Статтею 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього кодексу. Згідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких , суд встановлює наявність або відсутність обставин, що мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків. Показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. З матеріалів справи вбачається, що ні позивачка, ні її представник адвокат Катанцев О.Є. не надали суду жодних доказів на пдтвердження заявлених вимог, до початку розгляду справи по суті із заявою про забезпечення, витребування доказів до суду не звертались, окрім того, представник позивачки у судовому засіданні посилався на відсутність необхідності щодо звернення до суду до початку розгляду справи по суті з вказаними заявами. Суд вважає безпідставними посилання представника позивача на пояснення позивачки як на доказ, що підтверджує викладені у позові обставини, оскільки відповідно до ч.2 ст. 57 ЦПК України доказом є пояснення сторін, допитаних як свідків, але з відповідною заявою про допит позивача у порядку, передбаченому ст. 136 ЦПК України [PERSON] та її представник до суду також не звертались. Аналізуючи наведені вище обставини та досліджені у судовому засіданні докази , що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення необгрунтованого позову [PERSON] у зв'язку з його недоведеністю.

Outcome: dismissed