Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-16 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду через свого представника [PERSON] про розірвання шлюбу із [PERSON] Позов мотивований тим, що між [PERSON] та відповідачем було укладено шлюб 13 грудня 2013 року, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Нахімовського районного управління юстиції у м. Севастополі, актовий запис № 911. Від шлюбу у сторін неповнолітніх дітей немає. Як зазначає позивач, спільне життя з відповідачем не склалося, як наслідок сторони припинили підтримувати подружні стосунки, вести спільне господарство з 2015 року, хоч і проживають разом. Сім'я на даний час носить формальний характер і її збереження не відповідає інтересам позивача. Просить суд розірвати шлюб між нею та [PERSON]. Як вбачається із матеріалів позовної заяви, представник позивача звернувся до Апеляційного суду м. Києва з питанням про визначення підсудності для розгляду вказаної справи у відповідності до вимог Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України». Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 11 жовтня 2017 року визначено підсудність цивільної справи Шевченківському районному суду м. Києва. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08 листопада 2017 року було відкрито провадження та призначено розгляд справи по суті. Розпорядженням Шевченківського районного суду м. Києва № 01-08-243 від 18.05.18 року у відповідності до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматичний розподіл справи та в подальшому передано справу до провадження судді Юзьковій О.Л. Ухвалою суду від 21 травня 2018 року було вирішено питання про доцільність розгляду справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, відповідно до ст. 196 ЦПК України. Під час проведення підготовчого засідання відповідачем не надано відзиву на позовну заяву чи заяви про зупинення провадження та надання часу на примирення сторін. На адресу суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи без її участі та без участі позивача. У заяві зазначено, що позов підтримують та просять задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Враховуючи, що представник позивача фактично не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи у заяві про розгляд без її участі, при цьому, відповідач повідомлявся належним чином і судове засідання не з'явився, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем 13 грудня 2013 р., зареєстрований шлюб Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Нахімовського районного управління юстиції у м. Севастополі, про що зроблено актовий запис № 911. Від шлюбу сторони неповнолітніх дітей не мають. Спір про поділ спільного майна подружжя відсутній. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Як зазначає позивач, сторони припинили підтримувати подружні стосунки з 2015 року. Шлюб існує формально і його збереження не відповідає інтересам позивача. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них , що має істотне значення. За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON], оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Дошлюбне прізвище позивача [PERSON] - «[PERSON]», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. Питання щодо залишення прізвища отриманого при реєстрації шлюбу чи відновлення дошлюбного прізвища в судовому засіданні не вирішувалось. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст.141 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved