Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-24 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом [PERSON] про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що рішенням Брусилівського районного суду від 10.12.2013 року за нею було визнано право власності на 2/3 частини житлового будинку [ADDRESS] , який належав померлій [INFO] матері [PERSON] . Також вказаним судовим рішенням визнано право власності на 1/3 частину вказаного будинку за [PERSON] . 21 червня 2016 року [PERSON] та [PERSON] були видані свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку, що розташована в [ADDRESS] , яка передана у приватну власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та належала матері сторін на підставі державного акту на право приватної власності на землю. Свідоцтва були видані кожному співвласнику відповідно до його частки, а саме [PERSON] на 2/3 частини земельної ділянки та [PERSON] на 1/3 частину земельної ділянки. Відповідач не бажає за взаємною згодою розділити житловий будинок та нотаріально посвідчити даний правочин, тому позивач звернулась з даним позовом до суду. Просила суд виділити їй в натурі 2/3 частини житлового будинку [ADDRESS] , а саме: кімнату 1-1 (веранда) площею 6,4 кв. м., кімнату 1-2 (коридор) площею 7,0 кв. м, кімнату 1-3 (кухня) площею 7,2 кв. м., кімнату 1-4 (кімната ) площею 12,5 кв. м., кімнату 1-7 (вітальня) площею 16,1 кв. м., сарай, позначений на плані літерою «Б», погріб, позначений на плані літерою «ПГ», вбиральню, позначену на плані літерою «У», Ѕ частину криниці, позначену на плані літерою «К», 2/3 частини огорожі, також виділити 2/3 частини земельної ділянки кадастровий номер 1820983001:02:001:3103. В свою чергу [PERSON] звернулась до суду з зустрічним позовом до [PERSON] про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності, в обґрунтування позовних вимог зазначивши, що майже три роки після смерті її з [PERSON] матері вона повністю здійснює всі витрати щодо утримання майна, що перейшло їй та відповідачці у спадок, а саме земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:3103 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:0227 з цільовим призначенням для ведення ободистого селянського господарства, житлового будинку з надвірними будівлями загальною площею 70, 2 кв.м. та житловою площею 39, 6 кв.м., що розташований за адресою: [ADDRESS] . Зазначила, що зазначене майно було ще п`ять років назад поділено між сторонами добровільно, що підтверджується планом розподілу земельної ділянки, що був намальований та погоджений між [PERSON] та нею. У зв`язку з цим [PERSON] просила виділити їй в натурі 1/3 частини, а відповідачу [PERSON] 2/3 частини земельних ділянок площею 0, 2500 га та 0, 242 га, що розташовані по [ADDRESS] , з кадастровими номерами 1820983001:02:001:3103 та 1820983001:02:001:0227 відповідно згідно плану розподілу земельної ділянки; виділити їй в натурі кімнату 6 загальною житловою площею 16,1 кв.м. з житлового будинку, що розташований по [ADDRESS] ; виділити [PERSON] кімнату 4 загальною житловою площею 12, 5 кв.м. та кімнату 5 загальною житловою площею 11,0 кв.м. з житлового будинку, розташований по [ADDRESS] ; залишити у спільному користуванні сторін веранду 1, коридор 2, кухню 3, вітальню 7 у житловому будинку, що розташований по [ADDRESS] ; виділити їй 1/3 частину сараю, погреба, криниці, що розташовані по [ADDRESS] ; виділити [PERSON] 2/3 частини сараю, погреба, криниці, що розташовані по [ADDRESS] ; стягнути в [PERSON] понесені нею судові витрати. Відповідачем за зустрічним позовом [PERSON] було подано відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , згідно якого зустрічні позовні вимоги [PERSON] вона не визнала, оскільки спір щодо поділу земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:0227 з цільовим призначенням для ведення селянського господарства може бути врегульований у досудовому порядку. Крім того вважає поданий [PERSON] на підтвердження заявлених зустрічних позовних вимог незрозумілий їй ескіз поділу з розрахунками неналежним та недопустимим доказом по справі. Також вважає залишення частини будинку у спільному користуванні, як того просить [PERSON] , недопустимим порушенням її прав, передбачених ст. 364 ЦК України. Просила в задоволенні зустрічного позову [PERSON] відмовити. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 12.06.2017 року у вказаній цивільній справі було відкрито провадження та призначене судове засідання. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 29.11.2017 р. було призначено судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу та провадження у справі було зупинено. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 05.02.2018 року провадження у справі було поновлено для надання додаткових матеріалів, необхідних для складання висновку будівельно-технічної експертизи. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 12.02.2018 року на виконання клопотання експерта було витребувано технічну документацію з землеустрою, виготовлену ТОВ «Терра Полісся» (м. Житомир) у 2015 році, по земельній ділянці площею 0,2500 га, кадастровий номер 1820983001:02:001:3103, що розташована за адресою: [ADDRESS] ; власники: [PERSON] (2/3 ід.ч.), [PERSON] (1/3 ід.ч.). Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 12.03.2018 р. матеріали справи було направлено судовому експерту для виконання ухвали про призначення експертизи та провадження у справі було зупинено. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 27.07.2018 року провадження у справі було поновлено після проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, продовжено розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 19 квітня 2019 року було прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву [PERSON] та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 16 грудня 2019 року підготовче провадження у справі було закрито та справу було призначено до судового розгляду. В судовому засіданні позивач за первісним позовом [PERSON] заявлені позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити та провести розподіл спірного житлового будинку та земельної ділянки відповідно до 1 варіанту поділу, запропонованого у висновку експерта. Зазначила, що спільно користуватись майном з відповідачем [PERSON] вона не може через постійні сварки та навіть бійки, тому проти залишення частини приміщень спірного будинку у спільному користуванні категорично заперечувала. Вказала, що домовленостей між нею та [PERSON] щодо поділу спірного майна не існує, при цьому [PERSON] самовільно зайняла частину будинку та земельної ділянки, що значно перевищує належну їй частку. Зазначила, що у будинку фактично пічне опалення, газове устаткування несправне та тривалий час не використовується, оскільки будинок використовується як дача, та ніхто в ньому постійно не проживає. Проти задоволення зустрічного позову [PERSON] заперечувала. Представник відповідача [PERSON] та відповідач за первісним позовом [PERSON] в судовому засіданні позов [PERSON] не визнали, вважають, що розподіл будинку та земельної ділянки, який пропонує [PERSON] , не відповідає порядку користування ними, що існує тривалий час. Крім того, вважають, що запропонованими експертом у висновку варіантами розподілу житлового будинку порушуються права [PERSON] , оскільки у висновку не враховано необхідності проведення [PERSON] окремого електропостачання та газопостачання у виділену їй частину будинку, що потребує значних коштів. Через викладене, на їх думку, висновки експерта щодо можливості поділу спірного житлового будинку в натурі є незаконними та необґрунтованими. Тому вважають доцільним залишення частини приміщень спірного будинку у спільному користуванні через неможливість поділу вказаного будинку в натурі, з огляду на що просили задовольнити зустрічні позовні вимоги [PERSON] , а в задоволенні вимог [PERSON] просили відмовити. Допитана у якості свідка [PERSON] в судовому засіданні підтвердила, що між [PERSON] та [PERSON] , які є рідними сестрами, існує конфлікт через спори, пов`язані з поділом успадкованого після смерті їх матері будинку та земельних ділянок. Зазначила, що [PERSON] обробляє праву від будинку частину земельної ділянки, інша частина земельної ділянки занедбана. [PERSON] у спірному домоволодінні буває рідко. Чи існують домовленості щодо поділу спадкового майна між сторонами, їй достеменно невідомо. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши подані сторонами письмові докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Так, згідно з рішенням Брусилівського районного суду Житомирської області від 10 грудня 2013 року [PERSON] є власницею 2/3 частин, а [PERSON] 1/3 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 6 т. 1). На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 21.06.2016р. державним нотаріусом Брусилівської державної нотаріальної контори Житомирської області, [PERSON] є власницею 2/3 ідеальних частин, а [PERSON] - 1/3 ідеальної частини земельної ділянки площею 0, 2500 г, з кадастровим номером 1820983001:02:001:3103, що розташована за адресою: [ADDRESS] , яка передана у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (а.с. 8 т. 1). Крім того, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 06.09.2017р. державним нотаріусом Брусилівської державної нотаріальної контори Житомирської області, [PERSON] є власницею 2/3 ідеальних частин, а [PERSON] - 1/3 ідеальної частини земельної ділянки площею 0, 2420 г, з кадастровим номером 1820983001:02:001:0227, що розташована по [ADDRESS] , яка передана у власність для ведення особистого селянського господарства (а.с. 228 т. 1). Право власності на частки [PERSON] та [PERSON] у зазначених вище житловому будинку та земельних ділянках зареєстровано у встановленому законом порядку (а.с. 7, 10-11, 230, 233 т. 1). Відповідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватись і розпоряджатись належним їм у певних частках майном, що складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Згідно ч. 1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Відповідно до вимог ч. 1, 3 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. У ч. 2 ст. 364 ЦК України передбачено, що виділ в натурі частини неподільної речі є юридично неможливим. Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення (ч. 2 ст. 183 ЦК України). Річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення, є подільною (ч. 1 ст. 183 ЦК України). Виходячи з аналізу змісту норм ст.ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України, слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) житлового будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Таким чином, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Крім того, ст. 89 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Як встановлено судом, 2/3 частини спірного будинку [ADDRESS] , 2/3 частини присадибної земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:3103 площею 0, 2500 г, розташованої за вказаною адресою, належить на праві власності позивачу за первісним позовом [PERSON] , інша 1/3 частина вказаного будинку та земельної ділянки належить на праві власності відповідачу за первісним позовом [PERSON] . В своїх позовних вимогах [PERSON] просить виділити їй в натурі у власність належні їй 2/3 ідеальні частини вказаного житлового будинку з надвірними будівлями, а також виділити 2/3 ідеальні частини земельної ділянки. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 781/06.18 від 27.07.2018р. поділ в натурі житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , в окремі ізольовані квартири з незначним відхиленням від рівності часток співвласників є технічно можливим за сьома варіантами (а.с. 109-192 т. 1). При цьому за висновком експерта для ізоляції виділеної частини житлового будинку у кожному з варіантів необхідно зробити певні перепланування та переобладнання та власником, частка якого збільшиться в результаті виділу майна в натурі, має бути сплачена іншому власнику відповідна грошова компенсація. Також для кожного з варіантів поділу житлового будинку запропоновано по чотири варіанти поділу присадибної земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:3103. Судом встановлено, що [PERSON] обрано 1 варіант запропонованого експертом розподілу спірного будинку та згідно вказаного висновку експерта нею було внесено на депозитний рахунок суду згідно квитанції № 178 від 12.10.2018р. суму в 1775 грн. в рахунок подальшої компенсації іншому співвласнику спірного домоволодіння [PERSON] за зменшення її ідеальної частки у спільній частковій власності у вказаному домоволодінні при його поділі в натурі (а.с. 14 т. 2). При цьому, на думку суду, запропонований експертом та обраний позивачкою за первісним позовом [PERSON] 1 варіант розподілу спірного житлового будинку та прибудинкових споруд, а також варіант І-2 поділу земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:3103 найбільш відповідає розміру ідеальних часток співвласників та відповідає фактичному порядку користування як будинком, так і земельною ділянкою. Так, за вказаним варіантом розподілу житлового будинку [PERSON] має бути виділена кімната поз. 1-6, якою вона користується та яку вона просить їй виділити у зустрічній позовній заяві, а також кімната поз. 1-5. Крім того, за варіантом І-2 розподілу земельної ділянки [PERSON] (а.с. 153 т. 1) має бути виділена частина земельної ділянки, розташована праворуч від будинку, яка межує з землями Новоозерянської сільської ради та яку вона тривалий час обробляє, що підтверджується довідкою Брусилівської селищної ради Житомирської області від 13.07.2018 № 251 (а.с. 226 т. 1 ). Крім того, суд враховує наявність давніх неприязних стосунків між сторонами, що виключає на даний час можливість спільного за згодою користування належною їм власністю. З врахуванням викладеного, суд вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги [PERSON] щодо виділу належної їй частини спірного будинку та земельної ділянки зі стягненням з неї компенсації на користь [PERSON] за відступ від рівності часток в домоволодінні та зобов`язанні сторін зробити відповідні ремонтні роботи з метою забезпечення ізольованого користування приміщеннями. При цьому суд не знаходить підстав для задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності, з огляду на наступне. Так, в зустрічному позові [PERSON] просить виділити їй в натурі кімнату поз. 6 площею 16,1 кв.м., а [PERSON] виділити в натурі кімнату поз. 4 площею 12, 5 кв.м. та кімнату поз. 5 площею 11 кв.м. з житлового будинку, що розташований по [ADDRESS] ; залишивши у спільному користуванні сторін веранду 1, коридор 2, кухню 3, вітальню 7 вказаного будинку; а крім того просить виділити їй 1/3, а [PERSON] 2/3 частини сараю, погреба, криниці. Також просить виділити їй 1/3, а [PERSON] 2/3 частини земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:0227, що розташована по [ADDRESS] , з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, стверджуючі про неможливість поділу спірного будинку в натурі з врахуванням ідеальних часток співвласників, [PERSON] доказів на підтвердження цього, а також які б спростовували висновок експерта № 781/06.18 від 27.07.2018р. про технічну можливість поділу спірного будинку в ізольовані квартири, суду не надала. Доводи позивачки за зустрічним позовом щодо неможливості поділу будинку через необхідність облаштування газо та електропостачання у виділених приміщеннях, не можуть заслуговувати на увагу, оскільки експертом у висновку вказано на технічну можливість та необхідність такого облаштування кожним із власників виділених ізольованих квартир. Також позивач за зустрічним позовом [PERSON] не надала суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували можливість та варіанти розподілу земельної ділянки з кадастровим номером 1820983001:02:001:0227 з врахуванням ідеальних часток її співвласників. Надані [PERSON] ксерокопія малюнку (а.с. 225 т. 1), а також фотокопія плану (а.с. 36 т. 2), на думку суду, не є такими доказами в розумінні ст.ст. 76-80 ЦПК України. Згідно ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. З врахуванням викладеного, з [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню судові витрати в розмірі сплаченого судового збору в сумі 3 155 грн., а також в розмірі суми, сплаченої за проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, в сумі 12 000 гривень. На підставі викладеного, ст.ст. 356, 358, 364, 379, 380, 382ЦК України, ст. 89 ЗК України та

Outcome: approved