Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-24 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] міської ради Донецької області про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги аргументувала тим, що 23.01.2015 року в м.Харцизьк Донецької області померла її мати [PERSON]. До вересня 2014 року остання отримувала пенсію. Позивач як спадкоємиця за законом першої черги, і за відсутності інших спадкоємців, згідно ст.52 ЗУ «Про загальнообовязкове державне пенсійне страхування», має намір успадкувати спадщину після смерті матері у вигляді недоотриманої нею суми пенсії. У встановлений\~ законом строк вона не звернулась із заявою для прийняття спадщини до нотаріуса, так у м.Харцизьку Донецької області з 2014 року проводиться антитерористична операція, бойові дії, у звязку з чим вона не мала можливості особисто виїхати на територію, контрольованою Україною, і подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. На підставі наведеного вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини і тому просить визначити їй додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті її матері [PERSON] Позивач в судове засідання не зявилась, про час і місце розгляду справи була письмово належним чином повідомлена через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. За особистою підписаною заявою до суду від 14.03.2018р. просить розглянути справу без її участі. Представник відповідача [PERSON] міської ради Донецької області в судове засідання не зявився, про дату, час і місце судового засідання відповідач належним чином повідомлений через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Причину своєї неявки суду не повідомив. Будь-яких клопотань від відповідача на адресу суду не надходило. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, але не зявився в судове засідання без повідомлення причин та не подав будь-яких заперечень проти позову, суд здійснює заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, врахуючи позицію, викладену в позові та отримані судом документи, судом встановлено: Позивачем у справі є [PERSON], [INFO], що підтверджується копією паспорта громадянина України (а.с.7) Позивачка є рідною донькою [PERSON]. Наведене підтверджується копією свідоцтва про її народження. Свідоцтвом про укладення шлюбу із [PERSON] позивачу присвоєно прізвище «Семененко» (а.с.8,10,11) Свідоцтвом про смерть серії ІІ-НО №006601 (а.с.12) підтверджується факт смерті [PERSON], яка померла 23 січня 2015 року. З позовної заяви суд вбачає, що [PERSON] вважає себе єдиною її спадкоємицею. Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст.1272 ЦК України. Так, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частина 3 ст.1272 ЦК України передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З наданої відповіді Шахтарської державної нотаріальної контори за №176/01-16 від 19.05.2018р. суд вбачає, що після смерті [PERSON] 23.01.2015р. спадщину прийняла [PERSON], на підставі її особистої заяви заведена спадкова справа №200/2015. Свідоцтва про право на спадщину не видавались (а.с.28) Аналогічні відомості отримані судом з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 51702556 від 25.04.2018 року (а.с.25) Таким чином, з аналізу діючого законодавства вбачається, що з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини може звернутися до суду лише особа,\~ яка\~ не\~ прийняла спадщину в установлений законом строк. У випадку, коли особа прийняла спадщину шляхом подання до нотаріальної контори в установлений законом строк заяви про прийняття спадщини або шляхом фактичного прийняття спадщини, що передбачено частинами 3 та 4 ст.1268 ЦК України, але не оформила права на спадщину, суди повинні відмовляти в задоволенні позову про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки в цьому випадку підстави для пред'явлення позову та спір з приводу спадщини відсутні. Отже, за\~ наявності\~ відкритої спадкової справи\~за заявою спадкоємця [PERSON] про прийняття спадщини її позовні вимоги\~про визначення\~додаткового\~строку для подання заяви про прийняття цієї спадщини задоволенню не підлягають. Тобто в позові слід відмовити. Що стосується розподілу судових витрати, то при вирішенні цього питання суд керується нормами ст.ст.141-142 ЦПК України. Враховуючи, що позовні вимоги позивача залишаються без задоволення, судові витрати позивача у вигляді сплаченого судового збору покладаються на самого позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed