Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-12 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її бабусі [PERSON], яка померла [INFO] року, посилаючись на пропуск строку з поважних причин у зв'язку з тим, що постійно проживає у м. Києві та їй не було відомо про відкриття спадщини за заповітом, згідно якого вона стала спадкоємцем належного бабусі майна. Іншим спадкоємцем, крім неї, є [PERSON], інвалід дитинства 1 групи, який успадкував обов'язкову частку майна померлої. В судове засідання позивач не з'явилась, у позовній заяві свої вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд слухати справу у її відсутність. Відповідач в судове засідання не з'явився, подав суду письмову заяву згідно якої заявлені позивачем позовні вимоги визнав повністю, просив суд слухати справу у його відсутності. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. На підставі ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] року. Після її смерті відкрилась спадщина за заповітом на належне їй майно, а саме на частку у спільній сумісній власності квартири [ADDRESS], що підтверджується копіями заповіту від 01 грудня 2011 року, посвідченого державним нотаріусом Володлимир-Волинської державної нотаріальної контори, а також свідоцтва про реєстрацію права власності на житло, виданого Володимир-Волинським фондом комунального майна за [NUMBER] від 14 вересня 1994 року. З письмових пояснень позивача вбачається, що прийняти спадщину вона вчасно не змогла, у зв'язку із тим, що в період можливості її прийняття з січня по липень 2017 року знаходилась у м. Київ, де постійно проживає. Про те, що законом визначений шестимісячний термін для прийняття спадщини дізналась лише у грудні 2017 року, коли з цього питання звернулась до нотаріуса. Беручи до уваги зазначене, суд визнає пропуск позивачем строку для прийняття спадщини з поважної причини.

Outcome: approved