Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-20 00:00:00

[PERSON] звернулась в суд з позовом до [PERSON] та просить встановити порядок користування земельною діялнкою, розташованою за адресою : [ADDRESS] , шляхом виділення у користування частин земельної ділянки співвласникам житлового будинку, а саме позивачу та відповідачу, відповідно до часток кожного у домоволодінні та з урахуванням висновку експерта. Також позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на її користь 1/2 частину витрат, пов`язаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на її користь 1/2 частину витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору. З позовної заяви виходить, що сторони є співвласниками житлового будинку [ADDRESS] . Рішенням Городнянського районного суду Чернігівської області від 10 січня 2011 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] здійснено реальний поділ житлового будинку [ADDRESS] із надвірними будівлями. При цьому, у власність [PERSON] виділено 51/100 частина житлового будинку, а [PERSON] виділено у власність відповідно 49/100. У послідуючому [PERSON] на підставі відповідного договору відчужила свою частину житлового будинку із надвірними будівлями на користь [PERSON] .. Після реального поділу житлового будинку з надвірними будівлями між співвласниками склався традиційний порядок користування земельною ділянкою відповідно до розташування частин житлового будинку та надвірних будівель, виділених відповідно кожному співвласнику рішенням Городнянського районного суду Чернігівської області від 10.01.2011 року. При цьому, позивачем здійснювались заходи по утриманню та покращенню надвірних будівель, що належить їй на праві власності. Зокрема, з боку своєї частини житлового будинку, за власні кошти, позивач побудувала колодязь, позначений у технічному паспорті за «№4», літній душ, тощо. Також на частині земельної ділянки, якою фактично користувалась позивач, посаджені плодові дерева, багаторічні квіти, овочі. Після набуття [PERSON] права власності на частину житлового будинку із надвірними будівлями, між сторонами постійно виникають конфлікти з приводу порядку користування земельною ділянкою. 07 червня 2018 року позивачу [PERSON] , за результатами розгляду заяви, рішенням п`ятої сесії сьомого скликання Городнянської міської ради Чернігівської області надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі при наданні їх у приватну власність орієнтовною площею 0,0300 га по [ADDRESS] . Враховуючи постійні конфлікти та відсутність згоди із відповідачем - співвласником житлового будинку ( співкористувачем земельної ділянки ) щодо порядку користування земельною ділянкою, позивач позбавлена можливості реалізувати своє право на отримання безоплатно у власність частини земельної ділянки. Досягти домовленостей з приводу дотримання правил добросусідства, визначення порядку користування земельною ділянкою не вдалось. Договір конкретного користування земельною ділянкою між співвласниками з моменту виникнення спільної часткової власності не укладався. На підставі вищевикладеного та посилаючись на ст. 120 Земельного кодексу України позивач [PERSON] звертається до суду з даним позовом. Ухвалою судді від 21 серпня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в зазначеній справі. Ухвалою суду від 21 листопада 2018 року залучено до участі у розгляді справи в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Городнянську міську раду Чернігівської області. Ухвалами суду від 12 грудня 2018 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, закрито підготовче провадження та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи. Ухвалою від 19 серпня 2019 року після надходження висновку експерта поновлено провадження у справі. У судовому засіданні позивач [PERSON] уточнила заявлені нею позовні вимоги та враховуючи наданий експертом висновок за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи просила суд визначити між сторонами порядок користування земельною ділянкою за другим варіантом, виділивши їй у користування земельну ділянку площею 0,0037 га. Вказала, що вона разом з двома своїми дітьми, одне з яких являється малолітнім, з 2009 року проживає у будинку [ADDRESS] . У неї немає чоловіка і вона мати одиначка. Обґрунтовуючи свою позицію в частині необхідності визначення порядку користування земельною ділянкою за другим варіантом, визначеним експертом у своєму висновку, позивач посилається на те, що саме цей варіант порядку користування земельною ділянкою відповідає тому, який вже традиційно склався та був узгоджений з донькою [PERSON] , яка представляла інтереси останньої. На даний час вона фактично користується саме тією частиною земельної ділянки, яку пропонує виділити їй у користування експерт за другим варіантом. На цій же земельній ділянці знаходиться і більша частина сараю, яку відійшла їй після розподілу будинку, де на даний час зберігаються її дрова. Вікна з її частини будинку також виходять на цю земельну ділянку. Також у неї грудна дитини і у випадку визначення судом порядку користування земельною ділянкою за другим варіантом їй буде легше викочувати коляску з дитиною на город і спокійно обробляти свою частину земельної ділянки. На цій же земельній ділянці зараз знаходиться і її туалет, тут же нею ще у 2010 році були посаджені і плодові дерева. Якщо ж суд пристане на перший варіант порядку користування земельною ділянкою, визначений експертом, то у сараї прийдеться переставляти перегородку. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні погодився з тим, що між ним та позивачем, як співвласниками житлового будинку, необхідно встановити порядок користування земельною ділянкою. При цьому просить суд визначити між сторонами порядок користування земельною ділянкою за запропонованим експертом у експертизі першим варіантом, виділивши йому у користування земельну ділянку площею 0,0306 га. Посилається на те, що після розподілу будинку його частину визначено як квартиру [ADDRESS] і відповідно нумерація будинку по вулиці йде в наступному порядку 5, 7, 9. Отже, якщо його квартира [ADDRESS] , то і земельна ділянка, якою він має користуватися, повинна бути зліва в порядку нумерації. При цьому за першим варіантом земельна ділянка буде суміжною з належним йому на праві власності домоволодінням [ADDRESS] , яке розмежоване належним йому парканом. Окрім цього, вхід до його квартири теж знаходиться навпроти домоволодіння [ADDRESS]. Щодо запропонованого експертом другого варіанту, на якому наполягає позивач, то у такому випадку він буде позбавлений можливості проїзду до своєї частини сараю, оскільки там замала відстань між будинком та парканом. Також він не зможе під`їжджати до туалету, який за другим варіантом знаходиться на його земельній ділянці. Що ж стосується сараю, то [PERSON] відгородила свою частину сараю з обох боків і за даними технічного паспорту сарай не має перегородки. Визначивши перший варіант порядку користування земельною ділянкою, суд відповідно меншу частину сараю залишить на його боці. Третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Городнянська міська рада Чернігівської області про дату, час та місце судового розгляду справи була повідомлена належним чином, представник третьої особи в судове засідання не з`явився. Повноважний представник Городнянської міської ради Чернігівської області Яценко Д.В. надав до суду письмове клопотання від 04.12.2018 року з проханням розглянути справу без участі представника міської ради, позовні вимоги [PERSON] міська рада визнає та не заперечує проти їх задоволення ( а.с. 57 ). Суд, з`ясувавши позицію сторін по суті заявлених позовних вимог та заслухавши їх пояснення, надані в обґрунтування того, який саме визначений експертом варіант порядку користування земельною ділянкою має обрати суд, дослідивши усі наявні матеріали справи, допитавши свідків, встановивши наявність обставин, якими обґрунтовуються вимоги, визначившись щодо правовідносин, зумовлених встановленими фактами, а також щодо правових норм, якими врегульовані ці правовідносини, прийшов до наступного. З дослідженого в судовому засіданні свідоцтва про право на спадщину, виданого 15.05.2009 року державним нотаріусом Городнянської районної державної нотаріальної контори Чернігівської області Тихоновою Є.М., встановлено, що [PERSON] є власником 1/2 частини житлового будинку із відповідною частиною надвірних та побутових будівель, що знаходиться за адресою : [ADDRESS] ( а.с. 19-20 ). Право власності [PERSON] на 1/2 частину вищевказаного будинку із відповідною частиною надвірних та побутових будівель зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно, що підтверджується відповідним витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 15.06.2009 року за № 23020256 ( а.с. 21 ). Відповідно до договору дарування частки житлового будинку від 22.11.2017 року [PERSON] передала, а [PERSON] безоплатно прийняв дарунок у власність належну дарувальнику 51/100 частку житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд за [ADDRESS] ( а.с. 62-64 ). Право власності [PERSON] на 1/2 частину вищевказаного будинку із відповідною частиною надвірних та побутових будівель зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується відповідним витягом від 22.11.2017 року за № 104611282 ( а.с. 65 ). Слід зазначити, що рішенням Городнянського районного суду Чернігівської області від 10 січня 2011 року, яке набрало законної сили 21.01.2011 року, проведено поділ житлового будинку [ADDRESS] та виділено у власність [PERSON] 51/100 частину вказаного домоволодіння, 1/2 частину сараю - «Б-1» площею 11,4 кв.м., 1/2 частину воріт з хвірткою, огорожі з проміжками та огорожі суцільної. [PERSON] виділено у власність 49/100 частин вказаного домоволодіння, сарай площею 20,8 кв.м., 1/2 частину воріт з хвірткою, огорожі з проміжками та огорожі суцільної ( а.с. 11-13 ). Реальний розподіл будинку з визначенням відповідних кімнат та приміщень, які виділяються у власність сторонам відображено у технічних паспортах [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 14-18, 68-71 ). Отже, сторони є співвласниками житлового будинку із відповідною частиною надвірних та побутових будівель, що знаходиться за адресою : [ADDRESS] . У судовому засіданні судом також встановлено, що вищезазначений будинок розташований на земельній ділянці Городнянської міської ради Чернігівської області. Стаття 120 ЗК України передбачає, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача, що передбачено ч. 2 ст. 120 ЗК України. Згідно приписів ст. 40 ЗК України громадянам України за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування можуть передаватися безоплатно у власність або надаватися в оренду земельні ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і гаражного будівництва в межах норм, визначених цим Кодексом. З витягу з рішення виконкому Городнянської міської Ради народних депутатів № 201 від 17 вересня 1991 року вбачається, що земельну ділянку по [ADDRESS] , площею 0,07 га надано для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських споруд ( присадибна ділянка ) ( а.с. 43 ). Рішенням Городнянської міської ради Чернігівської області від 07 червня 2018 року надано [PERSON] дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі при наданні їх у приватну власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд ( присадибна ділянка ) на землях міської ради орієнтовною площею 0,0300 га за адресою : [ADDRESS] 1/2 частина будинку ) ( а.с. 10 ). Рішенням виконкому Городнянської міської ради Чернігівської області від 15 лютого 2018 року № 24 присвоєно 51/100 частині житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд за адресою : [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , поштову адресу : [ADDRESS] (а.с. 73 ). Також рішенням Городнянської міської ради Чернігівської області від 05 квітня 2018 року надано [PERSON] дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі при наданні їх у приватну власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд ( присадибна ділянка ) на землях міської ради орієнтовною площею 0,0350 га за адресою : [ADDRESS] ( а.с. 72 ). У судовому засіданні судом встановлено, що між сторонами постійно виникають суперечки з приводу користування спільною земельною ділянкою, у добровільному порядку сторони так і не дійшли згоди щодо визначення порядку користування спільною земельною ділянкою, внаслідок цього обидві сторони позбавлені можливості реалізувати своє право на отримання безоплатно у власність частини земельної ділянки. Конфлікти та суперечки між сторонами призводять до численних звернень [PERSON] до органів місцевого самоврядування та правоохоронних органів зі скаргами на неправомірні дії [PERSON] , яка, за твердженнями відповідача, перешкоджає йому користуватись належною йому частиною будинку та відповідною частиною земельної ділянки. Натомість орган місцевого самоврядування пропонує сторонам звернутись до відповідної організації, яка має ліцензію на проведення робіт, пов`язаних з поділом земельної ділянки ( а.с. 75-108 ). Стаття 88 ЗК України передбачає, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. У судовому засіданні за клопотанням позивача, яке підтримав відповідач та його представник, призначено судову експертизу на вирішення якої поставлено питання щодо визначення можливих варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою по [ADDRESS] , шляхом виділення у користування частин вказаної земельної ділянки співвласникам житлового будинку, а саме позивачу [PERSON] та відповідачу [PERSON] , відповідно до часток кожного з них у домоволодінні. За результатами проведеної судової земельно-технічної експертизи судовий експерт [PERSON] С . склала відповідний висновок від 26.07.2019 року за № 05-19 та запропонувала два варіанти користування земельною ділянкою з двором спільного користування. Як у першому, так і у другому варіанті двір спільного користування пропонується для можливості в`їзду співвласникам на земельну ділянку, можливості обслуговування житлового будинку та вільного доступу до колодязю, який знаходиться в спільному користуванні між співвласниками. При проведенні експертизи та визначенні розміру земельних ділянок, які пропонується виділити сторонам у користування, судовий експерт виходила з визначених у сторін часток власності у будинку. При цьому суттєва відмінність у обох запропонованих експертом варіантах полягає фактично лише у розташуванні земельних ділянок, що виділяються сторонам у користування, яке у запропонованих варіантах є дзеркально протилежним. Сторони у судовому засіданні не оспорювали методики, порядку та результатів проведеної судовим експертом експертизи. Разом з тим, сторони самостійно не узгодили та не прийшли до спільного рішення в частині того який із запропонованих експертом варіантів є більш прийнятним для них при встановленні порядку користування спільною земельною ділянкою. Якщо [PERSON] обрала та обґрунтовувала необхідність встановлення порядку користування земельною ділянкою за другим варіантом, запропонованим експертом, то відповідач наполягав на першому варіанті. На обґрунтування своєї позиції щодо того, який з двох варіантів порядку користування земельною ділянкою має обрати суд, позивач та відповідач, окрім особистих пояснень з цього приводу, посилались на покази свідків, які були допитані у судовому засіданні. Так, допитана у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показала, що після рішення суду, яким було здійснено реальний поділ будинку, [PERSON] проживає у своїй частині будинку, де вона зробила ремонт. Саме позивач здійснила ремонт колодязя, також вона допомагала [PERSON] саджати дерева, полуницю та кущі ягід на ділянці, яку пропонується передати позивачу у користування за другим варіантом експертизи. Саме цю земельну ділянку обробляла позивач весь цей час, на цій земельній ділянці вона побудувала туалет і тут же знаходиться більша частина сараю, якою користується позивач і де вона зберігає сільськогосподарську продукцію. Допитана у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показала, що вона була присутня в той момент, коли відповідач намагався вселятися в будинок. Вона пробувала поговорити з ним і пропонувала обом сторонам дійти згоди щодо порядку користування спільною земельною ділянкою. У відповідь [PERSON] сказав, що він буде робити те, що саме він хоче. Зауважила, що колодязь був у незадовільному стані і його ремонтувала позивач. Допитана у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показала, що раніше співвласниками будинку були вона та позивач. Однак саме позивач вселилась в будинок і перешкоджала їй користуватись належною їй частиною будинку. Після цього вона продала свою частину будинку відповідачу. Зауважила, що колодязь у дворі був вже давно і її дозволу на ремонт колодязя не питали, як і не погоджували з нею питання висадки плодових дерев у дворі. Щодо сараю, то ним користувалась лише позивач, яка замкнула двері на замок та відгородила частину сараю парканом. Допитана у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показала, що між сторонами на даний час існують неприязні стосунки. Позивач проживала близько 10 років і займала весь будинок, одноосібно користувалась сараєм. Відповідач же у грудні 2017 року силою вселявся у свою частину будинку. Позивач постійно закривала хвіртку, щоб не допустити відповідача у двір, сарай та колодязь також закривались [PERSON] на замки. Коли ж [PERSON] хотів завести дрова, то йому не дали цього зробити, як і перешкоджають йому зробити ремонт у своїй частині будинку. Минулого року [PERSON] чистила туалет і вміст ями виносила на половину [PERSON] .. Саме позивач користується обома частинами сараю, але господарства не тримає. Щодо колодязя, то його будував ще дід позивача. Допитаний у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показав, що відповідач вселявся в будинок у кінці 2017 року, але йому чинились перешкоди. До своєї частини будинку відповідач потрапив через вікно і з`ясувалось, що [PERSON] користувалась всім будинком. Останні два роки позивач не пускає [PERSON] у двір, закриває хвіртку, хоча той є співвласником будинку. Сарай під замком позивача, коли ж відповідач навісив на сараї свій замок, то його спиляли і викинули. Коли [PERSON] хотів завести дрова у двір, то його не пустили. Щодо колодязя, то він будувався у кінці 1980-х років ще дідом позивача. Всім городом користується позивач. При цьому зазначає, що саме [PERSON] розносила по городу нечистоти зі свого туалету. Відповідно до пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» встановлено, що у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здіснення догляду за ним, розташування господарських будівель і споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. Враховуючи вищевикладене, дослідивши надані сторонами докази, запропоновані експертом варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою [ADDRESS] , виходячи з можливості нормального догляду за будинком і можливості нормального користування відведеними сторонам земельними ділянками, суд приходить до висновку, що найбільш прийнятним варіантом встановлення порядку користування сторонами земельною ділянкою являється запропонований експертом другий варіант порядку користування земельною ділянкою [ADDRESS] . Встановлюючи порядок користування земельною ділянкою [ADDRESS] відповідно до другого варіанту запропонованого експертом у висновку експерта № 05-19 судової земельно-технічної експертизи суд виходить з наступного. Як у першому, так і у другому варіанті порядку користування земельною ділянкою встановлюється двір спільного користування для можливості в`їзду співвласникам на земельну ділянку, можливості вільного доступу до колодязю, обслуговування житлового будинку. У судовому засіданні встановлено і це підтвердили свідки, що враховуючи той факт, що позивач проживає у будинку близько 10 років, а відповідач набув власності на свою частину будинку у листопаді 2017 року, то фактично між сторонами вже склався певний порядок користування спільною земельною ділянкою. І цей факт підтверджує і сам відповідач у своїй заяві до міської ради ( а.с. 75 ), вказуючи на те, що позивач перешкоджає йому дістатись до вигрібної ями, а висаджені плодові дерева перешкоджають йому дістатись до сараю та перешкоджають йому обслуговувати його частину будинку. При цьому на даний час туалет [PERSON] знаходиться на земельній ділянці, яку пропонується виділити у користування позивачу відповідно до другого варіанту експертизи. Остання також отримає можливість користуватися більшою частиною сараю, як то визначено за рішенням суду. Запропонований експертом другий варіант порядку користування земельною ділянкою забезпечить можливість кожній зі сторін проїзду ( в`їзду ) до своїх земельних ділянок. У той час як відповідно до першого варіанту доступ позивача та можливість проїзду ( в`їзду ) техніки до її земельної ділянки буде фактично унеможливлено, оскільки запропонована експертом конфігурація земельних ділянок і наявність у спільному користуванні колодязя перешкодить це зробити через двір спільного користування. Також передбачена за другим варіантом ділянка спільного користування площею 0,0011 га забезпечить можливість позивачу обслуговувати його частину будинку, а відповідачу забезпечить доступ та проїзд ( в`їзд ) до його земельної ділянки, як він того і вимагав. При цьому запропонований експертом другий варіант земельної ділянки більш прийнятний з огляду на взаємовідносини сторін, оскільки передбачає можливість окремого користування сторонами земельними ділянками без потреби узгодження позивачем з відповідачем можливості проїзду ( заїзду ) техніки до її земельної ділянки, що в майбутньому може звести нанівець конфліктні ситуації, які постійно виникають між сторонами з приводу користування земельною ділянкою. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на позицію позивача, яка вимагає судовий збір та витрати, пов`язані з розглядом справи розділити порівну між сторонами, виходячи з принципу диспозитивності, враховуючи рішення, яке прийнято судом у справі по суті заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягнення половина суми сплаченого судового збору та половина сплачених позивачем витрат за проведення експертизи. На підставі викладеного,

Outcome: approved