Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-12 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому після неодноразових уточнень предмету та підстав позову остаточно просить визначити їй додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її батька - [PERSON], померлого [INFO] В обґрунтування вимог [PERSON] посилається на те, що з 2004 року вона мешкала разом із її батьками [PERSON] та [PERSON] в квартирі [ADDRESS]. Також в даній квартирі був зареєстрований та мешкав її брат [PERSON] В [INFO] померла мати позивача [PERSON], після її смерті позивач як донька та чоловік померлої [PERSON] отримали свідоцтва про право на спадщину на 1/18 частки квартири кожному. В подальшому [PERSON] подарував позивачу отриману у спадщину 1/18 частки квартири та оформив заповіт на її ім'я на належну йому частку квартири. В [INFO] батько позивача [PERSON] помер. Через деякий час [PERSON] знайшла текст заповіту та звернулась до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено, оскільки нею пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. [PERSON] зазначає, що вона не заявляла про відмову від спадщини, а отже прийняла її фактично, оскільки з моменту відкриття спадщини здійснювала комунальні платежі, підтримувала квартиру в належному стані, зробила поточний ремонт, за іншою адресою вона зареєстрована з метою постановки на квартирний облік як особа, яка потребує поліпшення житлових умов. З 2004 року [PERSON] мешкала з батьками у спірній квартирі однією дружньою сім'єю, вели спільне господарство, вона допомогла батькам, які потребували постійного стороннього нагляду через стан здоров'я та похилий вік, займалась організацією похорон батьків, що підтверджується актами, складеними сусідами. [PERSON] вважає, що є достатні підстави вважати, що вона мешкала однією сім'єю із [PERSON] та [PERSON], починаючи з 2004 року до дня їх смерті, а тому вважає себе такою, що прийняла спадщину, оскільки проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідач [PERSON], яка залучена до участі у справі в якості правонаступника свого батька [PERSON], не погоджуючись із заявленими позовними вимогами, уточнила зустрічні вимоги [PERSON] та в остаточній їх редакції просить визнати за нею право власності на 1/6 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті її діда [PERSON], померлого 19.03.2006, посилаючись на те, що після смерті її діда [PERSON] її батько [PERSON] фактично прийняв спадщину у вигляді належної спадкодавцю 1/6 частки квартири, оскільки на час відкриття був зареєстрований та мешкав із ним. [PERSON] звернулась до суду з питань оформлення спадщини, а тому її батько до нотаріальної контори не звертався, оскільки спір вже вирішувався у судовому порядку. Однак, в ході розгляду справи [PERSON] помер, а тому саме вона по праву представлення має спадкувати належну її діду [PERSON] частку спірної квартири. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Пасашкова О.В. у судовому засіданні підтримала уточнені позовні вимоги, просила визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, у задоволенні зустрічних вимог [PERSON] просила відмовити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечувала проти вимог [PERSON], посилаючись на те, причини, за яких [PERSON] пропустила встановлений строк для оформлення спадкових справ, не є поважними, а тому у задоволенні первісних вимог має бути відмовлено. Її зустрічні вимоги просила задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судове засіданні не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила. Третя особа - Сьома Харківська державна нотаріальна контора направила суду заяву про розгляд справи за відсутністю їх представника. Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідків, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 29.06.1999 Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради за реєстровим № 3-99-187184, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Після смерті [PERSON] [INFO] її дочка [PERSON] та її чоловік [PERSON] 22.04.2005 Сьомою Харківською державною нотаріальною конторою видані свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/18 частки квартири [ADDRESS] (1/3 частки майна спадкодавця, яке складається з 1/6 частини спірної квартири) кожному. [PERSON] подарував [PERSON] 1/18 частини квартири [ADDRESS], належні йому на підставі свідоцтва про право на спадщину від 22.04.2005, що підтверджується договором дарування, посвідченим ПН ХМНО Клопотовою Л.Ю. 22 грудня 2005 року. 09 листопада 2004 року [PERSON] склав заповіт, посвідченим державним нотаріусом Сьомої Харківської державної нотаріальної контори, яким заповів належну йому на праві власності частину квартири [ADDRESS] [PERSON]. [INFO] [PERSON] помер, його діти [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями першої черги. [INFO] помер [PERSON]. З наданих суду довідок КП «Жилкомсервіс» про склад сім'ї та прописку від 20.12.2013 за № 2565 та від 27.11.2015 за № 4764 вбачається, що в квартирі [ADDRESS] були зареєстровані та проживали: [PERSON], [INFO], з 19.07.1968 по день його смерті [INFO] його син [PERSON], [INFO], з 01.06.1983 по день його смерті [INFO] донька [PERSON], [INFO], з 24.02.1982 по 19.05.2004, з 11.09.2013 по теперішній час; онука [PERSON] (до шлюбу [PERSON]) [PERSON], [INFO], з 02.02.2005. Позивач [PERSON] зазначає, що розбираючи папери свого батька у 2013 році вона знайшла його заповіт на своє ім'я та звернулась до Сьомої Харківської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини за заповітом, однак їй було відмовлено, оскільки нею пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви при прийняття спадщини, а тому позивач ставить питання щодо встановлення їй додаткового строку. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою Пленуму ВСУ від 30.05.2008 за № 7 роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини та має виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач [PERSON] після смерті свого батька 19.03.2006 мала у шестимісячний строк подати до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини, однак до нотаріальної контори звернулась лише у 2013 році. При цьому [PERSON] посилається на той факт, що вона фактично прийняла спадщину після смерті свого батька, оскільки мешкала із ним разом однією сім'єю на час відкриття спадщини. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] факт проживання [PERSON] [INFO] в березні 2006 року не підтвердили. Суд критично оцінює надані [PERSON] акти, складені сусідами, щодо проживання [PERSON] разом із її сім'єю з 2004 року по 2013 року без реєстрації в квартирі [ADDRESS], оскільки ці документи можуть слугувати лише доказами вимог щодо встановлення фактів, що мають юридичне значення, однак для встановлення причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини не мають доказового значення. Досліджуючи підстави пропуску [PERSON] встановленого законом строку для прийняття спадщини, судом не виявлено жодних належних та допустимих доказів того, що причини пропуску були поважними. Що стосується зустрічних позовних вимог [PERSON], суд вважає їх законними та обґрунтованими. Так, згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Матеріалами справи встановлено, що після смерті [PERSON] [INFO] відкрилась спадщина у вигляді 1/6 частини квартири [ADDRESS]. Спадкоємці першої черги у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини не звертались. Частиною 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку не заявив про її відмову. За таких обставин вважається, що син спадкодавця [PERSON] фактично прийняв спадщину у вигляді частки квартири, що належала його батьку, оскільки заяв до нотаріальної контори про відмову від неї не подавав. В ході розгляду справи [INFO] [PERSON] помер, його спадкоємцем є його донька [PERSON]. Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. За таких обставин, [PERSON] за правом представлення спадкує частку майна, що належав б за законом її батькові [PERSON] після смерті його батька [PERSON], а саме 1/6 частини квартири [ADDRESS], оскільки інший спадкоємець [PERSON] пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, а причини прописку не визнані судом поважними. Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Як вбачається з матеріалів справи позивач за зустрічним позовом [PERSON], правонаступником якого є [PERSON], був звільнений від сплати судового збору як інвалід 1 групи. На підставі викладеного,

Outcome: approved