Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-08 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] в даному будинку , [ADDRESS] . 29.07.2014 р. квартиру позивача затоплено з вини відповідача у зв`язку із виходом з ладу насосної станції холодного водопостачання. Про залиття було складено відповідний Акт обстеження, засвідчений адміністрацією ДСТО «Софіївська». Відповідно до висновку експертного дослідження за результатами проведення будівельно-технічної дослідження № 10030/14-43 від 27.03.2015 року, який складено КНДІСЕ, вартість ремонтно-будівельних робіт,що необхідно виконати в квартирі позивача складає 91 124, 40 грн. Відповідно до висновку експертного дослідження за результатами товарознавчого дослідження № 10031/14-53 від 15.07.2015 р. - сума матеріальної шкоди, нанесена [PERSON] в результаті залиття становить 87 327,71 грн. Зважаючи на викладене [PERSON] просить суд стягнути на її користь матеріальну шкоду у розмірі 173 452,11 грн. та судові витрати. 18.08.2017 р. у даній справі відкрито провадження та запропоновано відповідачу подати суду письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються. Під час розгляду справи було задоволено клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача Приватне акціонерне товариство «Просто-Страхування». 27.02.2018 року у зв`язку із набранням чинності змін до ЦПК України в судовому засіданні вирішено питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Представник [PERSON] вважає, що позов задоволенню не підлягає, оскільки позивач видала старі пошкодження, які утворились у 2013 р. за ті, які утворились в 2014 р. У 2012 р. також відбулось залиття квартири позивача, при цьому [PERSON] за власним бажанням відшкодував завдані збитки у розмірі 22 364,00 грн., що підтверджується відповідною розпискою. Крім того, Акт обстеження наданий на підтвердження обставин викладених у позові не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки в ньому відсутній підпис відповідача. Висновки експертного дослідження також не можуть братись до уваги - відповідач та представники страхової компанії не були присутні при обстеженні квартири. Відповідач повідомляв [PERSON] що ним укладено договір страхування квартири з ПрАТ «Просто-Страхування» і саме дана компанія має відшкодувати шкоду, а отже є належним відповідачем. Представником позивача [PERSON] надано відповідь на відзив де зазначено наступне. На момент складання Акту обстеження відповідач перебував за межами України та під час обстеження квартири позивача за для складання експертних досліджень - визначення розміру матеріальної шкоди. Наведені у відзиви заперечення мають бути відхилені як необґрунтовані та такі, що мають на меті уникнення відповідальності для заподіювача шкоди. 16.01.2019 р. представником позивача було подано заяву про збільшення позовних вимог у зв`язку із простроченням виконання відповідачем грошового зобов`язання. З урахуванням положень ст. 625 ЦК України просив суд стягнути з відповідача на користь [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 173 452,11 грн., інфляційні в розмірі 158 049,56 грн., 3% річних у розмірі 23 283,90 грн.. а всього - 354 785,57 грн. Період прострочення - липень 2014 р. - по 16.01.2019 року В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, просив задовольнити в повному обсязі. Представники відповідача заперечували щодо задоволення позову. Зазначили, що визнається факт залиття та його причини, проте розмір витрат не є доведеним, висновки дослідження не можуть братись до уваги. Крім того, квартира позивача потерпала від залиття декілька разів та її пошкодження у липні 2014 р. не доведені. Спричинені збитки має відшкодовувати третя особа - страхова компанія. Представник ПрАТ «Просто-Страхування» в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, поважність причин неявки не повідомив. Письмових пояснень від третьої особи в адресу суду не надходило. Вислухавши доводи учасників процесу, опитавши свідків та надавши оцінку письмовим доказам суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Як свідчать матеріали справи, [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, копія якого долучена до матеріалів справи. Встановлено і не заперечується учасниками процесу, що 29.07.2014 року відбулось залиття квартири [ADDRESS] . Як встановлено в судовому засіданні залиття відбулось з квартири [ADDRESS] зазначеного будинку, власником якої, і це визнається учасниками процесу, є відповідач [PERSON] . Також не заперечувалась представниками відповідача та обставина, що залиття відбулось у зв`язку із виходом з ладу насосної станції холодного водопостачання, що її було встановлено в квартирі [ADDRESS] . Зазначене було також підтверджено свідками [PERSON] та [PERSON] . Начальником дільниці «Софіївська» КП «Керуюча компанія Шевченківського району» 29.07.2014 р. було затверджено Акт обстеження санітарно-технічного стану квартири [ADDRESS] , яким зафіксовані пошкодження квартири після залиття. Так, комісією при обстеженні встановлено: кухня - загальна площа - 6.6 м. кв. стеля - підвісна стеля гіпсокартон, водоемульсійне фарбування, затікання по швам, видніються мокрі плями залиття навколо вмонтованих точених світильників 98 шт.), часткове відшарування водоемульсійного фарбування, площа залиття приблизно 5,0 м. кВ.; кімната - загальна площа 15,5 м. кВ.: стеля - підвісна гіпсокартон, водоемульсійне фарбування, видніються мокрі плями залиття навколо вмонтованих точених світильників (7 шт.), часткове відшарування водоемульсійного фарбування, площа залиття приблизно 3,0 м. к. стіни - шпалери іноземного виробництва, часткове відшарування шпалер, спостерігаються мокрі плями залиття приблизно 123 м. кв. підлога - паркетна дошка, на підлозі спостерігається вода; коридор - загальна площа - 9,1 м. кв. стеля підвісна гіпсокартон, водоемульсійне фарбування, видніються мокрі плями залиття навколо вмонтованих точених світильників, площа залиття приблизно 1,0 м. кв. стіни - шпалери іноземного виробництва. Стіни - шпалери іноземного виробництва, часткове відшарування шпалер, спостерігаються мокрі плями залиття, приблизно 4,0 м. кв.; санвузол - загальна площа - 10,4 м. кв., стеля - підвісна стеля гіпсокартон, водоемульсійне фарбування, видніються мокрі плями залиття навколо вмонтованих точених світильників, площа залиття приблизно 1,0 м. кв.. стіни - водоемульсійне фарбування, видніються мокрі плями залиття приблизно - 10,0 м. кв. З метою встановлення вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати в квартирі [ADDRESS] для усунення наслідків залиття та визначення вартості пошкодженого майна [PERSON] звернулась до фахівців Київського НДІ судових експертиз. Як вбачається з висновку експертного дослідження за результатами проведення будівельно - технічного дослідження № 10030/14-43 від 27.03.2015 р. - вартість ремонтно-будівельних робіт складає 91 124,40 грн. Висновок за результатами проведення товарознавчого дослідження № 10031/14-53 від 15.07.2015 р. свідчить про те, що сума матеріальної шкоди, нанесеної [PERSON] в результаті залиття квартири складає 87 327,71 грн. За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Представник позивача просить стягнути з [PERSON] зазначені у висновках фахівця суми, а також застосувати положення ч. 2 ст. 625 ЦК України. Представники ж відповідача вказують на те, що докази надані стороною позивача не є належними, а шкоду має відшкодовувати страхова компанія. Так, як свідчать матеріали справи. 30.07.2013 р. [PERSON] було укладено з прАТ «Просто-Страхування» договір МКС № 019884 добровільного страхування майна та відповідальності. Вигодонабувачем за яким є [PERSON] . Предметом даного договору є майнові інтереси, що не суперечать закону, виникають внаслідок настання страхового випадку, та пов`язані з обов`язком страхувальника відшкодувати заподіяну ним шкоду (збиток) заподіяну третім особам, внаслідок пожежі, вибуху, витікання рідини з водопровідних, каналізаційних, опалювальних і протипожежних систем в квартирі [ADDRESS] . За договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Разом з тим, положеннями ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З огляду на вищенаведені норми матеріального права, суд не може погодитись з твердженнями представників відповідача, що належним відповідачем є ПрАТ «Просто-Страхування», оскільки в даному випадку сторона деліктного зобов`язання не обмежена у праві вибору та має право вимоги до особи, яка спричинила шкоду. В свою чергу частиною 2 ст. 1167 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З огляду на те, що представниками відповідача не заперечується вина [PERSON] у залитті квартири позивача, суд має зазначити, що [PERSON] має право отримати відшкодування шкоди з відповідача. Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами, в розумінні положень ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. На підтвердження спричинення шкоди, її розміру стороною позивача надано Акт обстеження санітарно-технічного стану квартири від 29.07.2014 р., висновок експертного дослідження за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 27.03.2015 року та висновок експертного дослідження за результатами проведення товарознавчого дослідження від 15.07.2015 р. Належними, відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України, є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, як це визначено положеннями ст. 79 ЦПК України. Так, як свідчать отримані на запит суду докази, а саме інформацію щодо перетинання кордону України відповідачем [PERSON] (лист Адміністрації Держприкордонслужби № о.184-49355/0/15-18-Вих від 05.12.2018 р.) відповідач був фізично відсутній на території України під час залиття квартири позивача, під час обстеження квартири 913.008.2014 р.), додаткового її огляду (30.12.2014 р.) та під час проведення товарознавчого дослідження (27.03.2015 р., 15.07.2015 р.). З огляду на викладене, суд погоджується з твердженнями представника позивача щодо неможливості присутності відповідача при складенні Акту, відповідних обстеженнях. Разом з тим, зважаючи на те, що доказом у справі, в розумінні вимог чинного процесуального законодавства, є будь - який документ, який містить відомості щодо предмету доказування, зокрема, розміру шкоди, суд не вважає за можливе вважати вищезазначені документи недостовірними або не належними. Також суд не може покласти в основу рішення і доводи представників відповідача щодо пошкоджень квартири, а саме тверджень, що вони виникли під час залиття у 2012 році, зважаючи на положення ч. 6 ст. 81 ЦПК України, відповідно до якої доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в частині стягнення матеріальної шкоди, і поклавши в основу висновки, зроблені фахівцями Київського НДІСЕ, вважає за можливе стягнути з відповідача суму у розмірі 173 452, 11 грн. Разом з тим, суд вважає за можливе відмовити у задоволенні вимог в частині стягнення з відповідача стягнення 3% річних та інфляційних, зважаючи на наступне. Відповідно до приписів ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 686/21962/15-ц 16 травня 2018 р. зроблено висновок, що у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відаовідльності за порушення будь - якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше н передбачено договором або спеціальними закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Проте, під час розгляду справи представником позивача не доведено період за який необхідно застосувати вищенаведену норму матеріального права, а тому з огляду на приписи ст.ст. 12,13 ЦПК України, вважає за можливе відмовити у задоволенні вимог в цій частині. Розподіляючи судові витрати суд керується приписами ст. 141 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: partial