Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-04 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом, встановлення порядку користування земельною ділянкою, неодноразово уточнюючи який просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті матері - [PERSON] , померлої [INFO] , право власності на житловий будинок під літ. «А», загальною площею 54,9 кв.м., та господарську будівлю, сарай під літ. «В», площею 17,2 кв.м., що складає 1/2 частину домоволодіння [ADDRESS] , а також встановити між, нею та [PERSON] порядок користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , згідно з яким залишити у її користуванні земельну ділянку площею 0,0203 га під житловим будинком літ. «А» та господарською будівлею літ. «В» та прилеглою до них територією, а іншу частину земельної ділянки площею 0,0254 га залишити у користуванні відповідача [PERSON] . Позовні вимоги мотивовані тим, що вона є донькою подружжя [PERSON] і [PERSON] , відповідач - її рідний брат. Дідусь - [PERSON] , помер [INFO] , а бабуся - [PERSON] , померла [INFO] . За їх життя позивачка разом із своєю матір`ю [PERSON] , проживали з ними у будинку розташованому на земельній ділянці, яку вони отримали у користування за рішенням виконкому Одеської міської ради депутатів трудящих № 707 від 07.08.1956 року, та вели спільне господарство. Згідно із вказаним рішенням виконкому Одеської міської ради депутатів трудящих № 707 від 07.08.1956 року [PERSON] та [PERSON] отримали у володіння земельні ділянки із земель будівельного кварталу № 616 , під побудовані ними домоволодіння №№ 63, 86 , на які вони не оформили права власності. Батьки позивачки проживали разом із [PERSON] та [PERSON] у їх будинку відображеному у технічному паспорті під літ. «Б», а згодом в в`язку із народженням дітей, батьками позивачки за згоди дідуся і бабусі, в період з 1958 - 1960 років, було побудовано житловий будинок під літ. «А» площею 54,9 кв.м. та господарську будівлю під літ. «В» площею 17,2 кв.м.. Рішенням Виконкому Іллічівської райради депутатів трудящих м. Одеси від 19.03.1964 р. № 938 було дозволено видачу домової книги [PERSON] без отримання правових документів на домобудівництво по [ADDRESS] та прописку сім`ї у кількості 3-х осіб. Згідно записів будинкової книги за адресою: [ADDRESS] , у 1990 році за рішенням III сесії Іллічівської районної ради народних депутатів м. Одеси, мала місце зміна нумерація домоволодіння [ADDRESS] , на номер «[ADDRESS]». Батько позивачки - [PERSON] помер [INFO] . Після смерті [PERSON] , [PERSON] , а після його смерті - мати позивачки - [PERSON] , успадкувала нерухоме майно та право користування земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], фактично вступивши в управління та володіння спадковим майном, яке складається із житлового будинку під літ. «А» - загальною площею 54,9 кв.м. з господарськими будівлями та спорудами під літ. «В» загальною площею 17,2 кв.м., та житлового будинку під літ. «Б» площею 57,8 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS], але не оформила спадщини на зазначені об`єкти. Позивачка зазначає, що громадяни, які збудували житлові будинки до 5 серпня 1992 року, могли за умови прийняття їх в експлуатацію відповідними комісіями отримати правовстановлюючі документи на будинок, навіть якщо його споруджено самовільно (самочинно) на земельній ділянці, яка перебуває в їх законному користуванні або у приватній власності, за наявності відповідних доказів судами може визнаватися право власності в порядку спадкування на спірні будинки, збудовані до 5 серпня 1992 року, на які спадкодавцем не було отримано правовстановлюючі документи. Позивачка вважає, що фактично успадкувала після смерті своєї матері - [PERSON] , домоволодіння що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , та яке складається з житлового будинку під літ. «А» - загальною площею 54,6 кв.м. з господарськими будівлями під літ. «В» - загальною площею 17,2 кв.м., та житлового будинку під літ. «Б» - загальною площею 57,2 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами. Однак, за відсутності необхідних правовстановлюючих документів позивачка не може отримати спадщину на вказане домоволодіння як спадкоємець першої черги. Відповіддю П`ятої Одеської державної нотаріальної контори від 26.11.2013 року № 240902- 14, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки не були надані правовстановлюючі документи на майно, яке належало спадкодавцеві, а саме на домоволодіння [ADDRESS] . У позовній заяві [PERSON] також вказує, що відповідач - її рідний брат, який проживає у будинку під літ. «Б» вважає себе таким, що прийняв спадщину після смерті їх матері - [PERSON] .. Згідно технічного паспорту від 28.11.2008 року на садибний житловий будинок по [ADDRESS] , користувачами вказаного домоволодіння, яке фактично складається з двох житлових будинків з господарськими будівлями є вона, [PERSON] та [PERSON] . Рішенням товариського суду Сахарного житлового масиву Іллічівського району м. Одеси від 17.07.1998 року за результатами розгляду заяви матері позивачки та відповідача - [PERSON] про розподіл її двору між дочкою [PERSON] і сином [PERSON] , фактично було встановлено порядок користування земельною ділянкою по [ADDRESS] , який зберігається до цього часу. Не погоджуючись з позовними вимогами [PERSON] [PERSON] подав до суду зустрічний позов, уточнивши який просить визнати за ним в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] право власності на 1/2 частину домоволодіння під літерою «А» загальною площею 54,9 кв. м та господарську будівлю-сарай під літерою «В» площею 17,2 кв. м., що складає 1/2 частини домоволодіння [ADDRESS] , а також встановити за [PERSON] межі користування земельною ділянкою за вищевказаною адресою згідно схематичного плану від 17.04.1998 року. В обґрунтування свого позову посилається на те, що [PERSON] та він, [PERSON] зі своєю сім`єю проживали в тому ж будинку [ADDRESS] , де проживали за життя їхні батьки. [PERSON] вважає, що вони з позивачкою разом успадкували право користування земельною ділянкою, на якій розташована будівля за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] вважає, що має право на спадкування за законом після смерті його батьків на 1/2 домоволодіння під літерою «А» загальною площею 54,9 кв.м. та господарську будівлю-сарай під літерою «В» площею 17,2 кв.м., що складає 1/2 частини домоволодіння [ADDRESS] , а тому звернувся з даним позовом до суду, в якому просить встановити порядок користування земельною ділянкою за вищевказаною адресою згідно схематичного плану від 17.04.1998 р.. [PERSON] вказував що житловий будинок під літ. «Б» - загальною площею 57,2 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами не входить до складу спадкового майна, яке залишилося після смерті батьків, а є його приватною особистою власністю. В судовому засіданні представник [PERSON] позовні вимоги своє довірительки підтримав з підстав викладених у позовній заяві та додатково пояснив суду, що до об`єктів спадщини, яка відкрилася після смерті батьків позивачки та відповідача належали самочинно збудовані ще до 1992 року житлові будинки за адресою [ADDRESS] , а саме житловий будинок відображений у технічному паспорті під літерою «А» загальною площею 54,9 кв.м., до якого відноситься господарська будівля сарай під літерою «В», площею 17,2 кв.м. та житловий будинок під літерою « Б», які добровільно були розподілені між позивачкою та відповідачем. У житловому будинку під літерою «А» з сараєм «В» проживає сім я [PERSON] , у будинку під літ. «Б» сім я [PERSON] .. Звертаючись до суду з зустрічним позовом [PERSON] вказував, що до складу спадщини що відкрилася після смерті їхньої з позивачкою матері входить лише будинок під літ. « А» та сарай літ «В». В ході розгляду справи [PERSON] зареєстрував за собою право власності на житловий будинок під літерою «Б», а [PERSON] зареєструвала за собою право власності на житловий будинок під літерою «А» загальною площею 54,9 кв.м., до якого відноситься господарська будівля сарай під літерою «В», площею 17,2 кв.м.. Разом з тим ні [PERSON] , ні [PERSON] не відмовилися від заявлених раніше позовних вимог про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом. З цих причин представник [PERSON] підтримує позов своєї довірительки та просить прийняти рішення у відповідності до вимог законодавства України. Окрім цього представник [PERSON] просить суд постановити рішення про встановлення порядку користування земельною ділянкою, виділивши в користування [PERSON] земельну ділянку з межами « 20-21-22-23-24-25-8-7-6-5-4-3-2-1-18-19-20» загальною площею 203,0 кв.м., що знаходиться у її фактичному користуванні відповідно до висновку експерта № 49/2018 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 10.01.2019 року. Представник [PERSON] адвокат Данилова І.О. приймаючи участь в судових засіданнях позовні вимоги свого довірителя заявлені в уточненій позовній заяві підтримала, просила задовольнити. В судове засідання призначене до розгляду на 01 серпня 2019 року [PERSON] та його представник не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд вислухавши учасників справи, дослідивши надані ними докази, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню, зустрічний позов [PERSON] не підлягає задоволенню з огляду на наступне. В судовому засіданні встановлено, що відповідно до рішення виконкому Одеської міської ради депутатів трудящих ся за № 707 від 07 серпня 1956 року « Про результати обміру земель по будівельному кварталу № 616 м. Одеси», встановлено для домоволодінь, користувачі яких не надали право встановлюючи документи, земельну площу по нормах, передбачених діючим законом. Відповідно до вказаного рішення [PERSON] та [PERSON] отримали земельну ділянку під вже збудоване самочинно домоволодіння. З рішення Виконкому Іллічівської райради депутатів трудящих ся № 938 від 19.03.1984 року, [PERSON] дозволено видачу будинкової книги без оформлення правових документів на домоволодіння по [ADDRESS] та прописку сім ї в складі 3-х осіб. Сторонами не оспорюється та підтверджується документами що є у матеріалах справи, що [PERSON] та [PERSON] були дідусем та бабусею сторін по справі. [PERSON] помер [INFO] , [PERSON] померла [INFO] . Вказане підтверджується свідоцтвами про їх смерть серії [NUMBER] та серії [NUMBER] . [PERSON] - батько [PERSON] Та [PERSON] , помер [INFO] , [PERSON] - мати [PERSON] та [PERSON] померла [INFO] . [PERSON] та [PERSON] на час смерті матері постійно проживали та зареєстровані за адресою : [ADDRESS] . З технічної документації складеною КП ОМБТІ та РОН у 2008 році на житловий будинок [ADDRESS] користувачами вказаного житлового будинку є [PERSON] та [PERSON] .. Відповідно до технічного паспорту від 27.11.2008 року, домоволодіння під літерою [ADDRESS] складалось з житлового будинку під літерою «А» до якого входять наступні приміщення: коридор площею 10,2 кв.м., жила - 9,4 кв.м., жила - 15,3 кв.м., кухня-їдальня - 14,4 кв.м., кухня - 8,3 кв.м.; з житлового будинку під літерою «Б» до якого входять наступні приміщення коридор площею - 4,4 кв.м., коридор - 8,8, кухня -10,9 кв.м., жила - 16,9 кв.м., жила -16,2 кв.м., сарай - 17,2 кв.м., огорожа, мостіння. Листом за № 240902-14 від 26.11.2013 року державним нотаріусом П`ятої Одеської державної нотаріальної контори Іванюші Т.О. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки спадкоємицею не надано право встановлюючи документи на нерухоме майно, яке належало спадкодавцеві, а саме на домоволодіння [ADDRESS] . Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець який постійно проживав із спадкодавцем на час прийняття спадщини, вважається таким що прийняв спадщину, якщо протягом строку встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Пленум Верховного Суду України в п.7 та 8 Постанови « Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз`яснив судам, що у разі смерті забудовника до завершення будівництва, його права та обов`язки входять до складу спадщини лише у тому разі, якщо будівництво здійснювалося ним згідно із законом. Якщо ж спадкодавцем було здійснено самочинне будівництво, то до спадкоємців переходить лише право власності на будівельні матеріали, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва. Проаналізувавши вищенаведені норми законодавства України, врахувавши документи надані сторонами суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом та зустрічні позовні вимоги [PERSON] про визнання права власності на частку домоволодіння в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки за життя [PERSON] домоволодіння [ADDRESS] за нею зареєстровано не було. В ході розгляду даної справи, сторонами та їхніми представниками суду надано : Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності, індексний номер витягу 129191138 від 27.06.2018 року, з якого вбачається що [PERSON] , є власницею житлового будинку під літерою «А», сараю літера Б, огорожа ,1-10, вимощення 1-IV, за адресою: [ADDRESS] , дата та час державної реєстрації - 23 червня 2018 року; Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, номер інформаційної довідки 102157450 від 31.10.2017 року, з якої вбачається що право власності на житловий будинок літера «Б», навіс, «Г», вбиральня, «Д», за адресою : [ADDRESS] з 28.12.2016 року зареєстровано за [PERSON] . [PERSON] та її представники, [PERSON] та його представники, приймаючи участь у розгляді даної справи, обізнані щодо реєстрації права власності за [PERSON] на житловий будинок під літерою «А», сараю літера Б, огорожі ,1-10, вимощення 1-IV, за адресою: [ADDRESS] , так і щодо реєстрації права власності за [PERSON] на житловий будинок літера «Б», навіс, «Г», вбиральня, «Д», за адресою : [ADDRESS] , однак реєстрацію права власності за [PERSON] та [PERSON] не оскаржували. Враховуючи, що об`єкти нерухомого майна, які заявлялися до поділу [PERSON] та [PERSON] як об`єкти спадкового майна, вже мають своїх власників, права яких ніким не оспорюються, це унеможливлює прийняття судом рішення про задоволення позовних вимог про визнання права власності на спірні об`єкти( житловий будинок під літерою «А», сараю літера Б, огорожі ,1-10, вимощення 1-IV, за адресою: [ADDRESS], житловий будинок літера «Б», навіс, «Г», вбиральня, «Д», за адресою : [ADDRESS] ), в порядку спадкування за законом, після смерті матері сторін по справі - [PERSON] .. Стосовно позовних вимоги про визначення порядку користування земельною ділянкою, суд дійшов наступних висновків. Ухвалою суду від 29 листопада 2018 року призначено судову земельно-технічну експертизу, виконання якої доручено експерту Чорній Юлії Петрівні (свідоцтво МЮУ про присвоєння кваліфікації судового експерта №1351), на вирішення якої поставлено наступне питання:1.Визначити порядок користування земельною ділянкою розташованою по [ADDRESS] , між [PERSON] та [PERSON] , з урахуванням фактичного порядку користування, що склався між ними, та визначити межі земельних ділянок кожного з них? Згідно з Висновком експерта №49/2018 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи у цивільній справі №521/6086/16-ц складеного 10.01.2019 року судовим експертом Чорною Ю.П., враховуючи вимоги нормативно-технічної документації, приймаючи до уваги наявне право власності за гр. [PERSON] та [PERSON] на будівлі та споруди, які розташовані на земельній ділянці №7-в,експерт надав на розгляд суду один доцільний та технічно можливий порядок користування земельною ділянкою [ADDRESS] , який відповідає фактичному порядку користування землею, який склався між [PERSON] та [PERSON] .. При цьому експерт вважає доцільним запропонувати територію сервітуту площею 0,0001 га (площа водопровідного колодязя) для вільного доступу гр. [PERSON] з території земельної ділянки, яка знаходиться у його фактичному користуванні, до водопровідної труби у колодязі, влаштування лічильника, тощо (див. графічне відображення, малюнок №1 у додатку №2). Запропоновано варіант визначення порядку користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: [ADDRESS] , між гр. [PERSON] та гр. [PERSON] . (у відповідності до фактичного порядку користування).Гр. [PERSON] пропонується виділити у користування земельну ділянку з межами «1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-12-13-14-15-16-17-1» загальною площею 254,0 кв.м, що знаходиться у фактичному користуванні. Межі земельної ділянки описуються наступним чином (див. графічне відображення малюнок №1 у додатку №2):- від точки 1 по прямій лінії по існуючій огорожі з металевої сітки на відстані 1,60 м до точки 2 (див. фото №13);- далі у тому ж напрямку по прямій лінії по існуючій огорожі з металевої сітки на відстані 13,92 м до точки 3; - поворот вліво по прямій лінії по існуючій огорожі з металевої сітки на відстані 1,45 м до точки 4; - поворот вправо по прямій лінії по існуючій огорожі з металевої сітки на відстані 4,82 м до точки 5;- поворот вліво по прямій лінії по існуючій огорожі з металевої сітки на відстані 0,93 м до точки 6; - поворот вправо по прямій лінії по існуючій огорожі з металевої сітки на відстані 6,38 м до кута житлового будинку літ. «Б» - точки 7;- далі по прямій лінії по зовнішній стіні житлового будинку літ. «Б» на відстані 5,0 м до точки 9; - поворот вправо по прямій лінії по зовнішній стіні житлового будинку літ. «Б» на відстані 8,30 м до точки 10;- поворот вправо по прямій лінії по зовнішній стіні житлового будинку літ. «Б» на відстані 5,0 м до точки 11;- далі у тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 6,82 м до точки 12;- далі у тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 3,99 м до точки 13;- далі у тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 16,85 м до точки 14;- поворот вправо по прямій лінії по існуючій кам`яній огорожі зі сторони [ADDRESS] на відстані 0,30 м до точки 15;- далі у тому ж напрямку по прямій лінії по існуючій кам`яній огорожі зі сторони [ADDRESS] на відстані 2,88 м до точки 16;- поворот вліво по існуючій кам`яній огорожі зі сторони [ADDRESS] на відстані 4,23 м до точки 17;- поворот вправо по існуючій кам`яній огорожі зі сторони [ADDRESS] на відстані 0,78 м до первинної точки відліку до точки 1;Вхід на територію земельної ділянки, запропонованої виділити у користування гр. [PERSON] організувати зі сторони [ADDRESS] (існуючий вхід). Гр. [PERSON] пропонується виділити у користування земельну ділянку з межами «20-21-22-23-24-25-8-7-6-5-4-3-2-1-18-19-20» загальною площею 203,0 кв.м, що знаходиться у фактичному користуванні.Межі земельної ділянки описуються наступним чином (див. графічне відображення малюнок №1 у додатку №2): від точки 20 (кут огорожі зі сторони [ADDRESS]) по прямій лінії по зовнішній стіні сараю літ. «В» на відстані 4,57 м до точки 2Г,далі у тому ж напрямку по прямій лінії по існуючій дерев`яній огорожі на відстані 5,57 м до точки 22;далі у тому ж напрямку по зовнішній стіні прибудови літ. «аі» на відстані 10,48 м до точки 23;далі у тому ж напрямку по зовнішній стіні житлового будинку літ. «А» на відстані 7,30 м до точки 24;поворот вправо по прямій лінії по зовнішній стіні житлового будинку літ. «А» на відстані 3,61 м до точки 25;далі у тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 2,86 м до точки 8;поворот вправо по прямій лінії по зовнішній стіні житлового будинку літ. «Б» на відстані 0,42 м - точки 7,далі у тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 6,38 м до точки 6;поворот вліво по прямій лінії по існуючій металевій огорожі на відстані 0,93 м до точки 5;поворот вправо по прямій лінії по існуючій металевій огорожі на відстані 4,82 м до точки 4;поворот вліво по прямій лінії по існуючій металевій огорожі на відстані 1,45 м до точки 3;поворот вправо по прямій лінії по існуючій металевій огорожі на відстані 13,92 м до точки 2;далі у тому ж напрямку по прямій лінії по існуючій металевій огорожі на відстані 1,60 м до точки 1;поворот вправо по прямій лінії по існуючій металевій огорожі зі сторони [ADDRESS] на відстані 1,88 м до точки 18; далі у тому ж напрямку по прямій лінії по існуючій металевій огорожі зі сторони 3- го пров. Скляного на відстані 1,20 м до точки 19;далі у тому ж напрямку по прямій лінії по зовнішній стіні сараю літ. «В» зі сторони [ADDRESS] на відстані 4,12 м до первинної точки відліку - до точки 20. Вхід на територію земельної ділянки, запропонованої виділити у користування гр. [PERSON] організувати зі сторони [ADDRESS] (існуючий вхід). Оцінюючи заявлені позовні вимоги на предмет обґрунтованості суд зауважує, що Висновок експерта №49/2018 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи у цивільній справі №521/6086/16-ц складений 10.01.2019 року судовим експертом Чорною Ю.П., надійшов до суду 14.01.2019 року, сторони по справі з ним ознайомлені, однак сторона позивачки [PERSON] не уточнювали позовні вимоги в частині визначення порядку користування земельною ділянкою після проведення судової земельно-технічної експертизи, тобто не підтвердила свою згоду на встановлення саме такого порядку користування земельною ділянкою як запропоновано експертом. 21.05.2019 року представником позивачки [PERSON] подано клопотання про залучення до справи як правонаступника відповідача [PERSON] - його доньку [PERSON] , обґрунтовуючи клопотання тим, що відповідач [PERSON] подарував доньці [PERSON] житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 57,2 кв.., житловою площею 33.1 кв.м., а тому позовні вимоги про визнання права власності на об`єкти спадкування, мають розглядатися за участю нового відповідача, який набув право власності на один з цих об`єктів за договором дарування. Ухвалою суду від 01 серпня 2019 року у задоволенні клопотання представнику [PERSON] про залучення у справі замість відповідача [PERSON] його правонаступницю - [PERSON] - відмовлено. Порядок розгляду справ за позовом про встановлення порядку користування земельною ділянкою регулюється роз`ясненнями, які містяться у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами Земельного законодавства при розгляді цивільних справ» із змінами і доповненнями внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України № 2 від 19.03.2010 року, де вказується, що при вирішенні спору між співвласниками домоволодіння щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою суд з`ясовує, чи був встановлений порядок користування земельною ділянкою між співвласниками, або попередніми особами, що користувалися земельною ділянкою, враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я, враховуються вимоги санітарних правил та правил протипожежної безпеки. Якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на яку має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості будинку, господарських будівель ста споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої. Відповідно до ст.120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою на якій розташовані ці об`єкти. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщена на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то у разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені на тих самих умовах у тому ж самому обсязі, що були у попереднього землекористувача. Відповідно до положень ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, враховуючи вимоги чинного законодавства України, що регулює питання встановлення порядку користування земельною ділянкою, встановлені в ході розгляду справи фактичні обставини, те що позовні вимоги про визначення порядку користування земельною ділянкою заявлялися позивачами як похідні вимоги до вимог про визнання права власності на житлові будинки в порядку спадкування за законом після смерті матері позивачів [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] , померлої [INFO] , від яких сторони не відмовлялися, тому суд відмовляючи у задоволенні позовних вимог про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, відмовляє і у задоволенні позову про встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Outcome: dismissed