Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-29 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до Кіровоградської міської ради, по якій просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на 7/10 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в м. Кіровограді, по вулиці Жовтневої Революції, під номером 12, після смерті її матері [PERSON], яка померла 26 жовтня 2013 року. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 26 жовтня 2013 року померла мати позивача [PERSON], [INFO]. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з 7/10 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою: м. Кіровоград, вул. Жовтневої Революції, 12. 26 серпня 2015 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу [PERSON] із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але нотаріусом було відмовлено, так як правовстановлюючий документ на 7/10 частин житлового будинку за адресою: м. Кіровоград, вул. Ж.Революції, 12 у спадкоємця відсутній у зв»язку з втратою. Згідно архівної довідки №107869, вданої 19 травня 2014 року Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об»єднане бюро технічної інвентаризації», право власності на 7/10 частин спірного домоволодіння належало [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право власності від 16.12.1998 року, виданого Кіровським райкомунгоспом. На даний час вказане свідоцтво втрачене, а позивач отримати дублікат не має можливості, так як власник нерухомого майна помер. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 жовтня 2015 року до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору залучено [PERSON] /а.с. 130/. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 02 лютого 2016 року до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору залучено [PERSON] /а.с. 178/. В судовому засіданні позивач, представник позивача [PERSON] та представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, просили задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, вказав, що Кіровоградська міська рада не є належним відповідачем по справі. Управління майном, що належить до комунальної власності територіальної громади, в межах визначених радою здійснює Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради, яке і є належним відповідачем по справі. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з»явилась, повідомлялась судом про час та місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду не відомі. Третя особа [PERSON] та її представник в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечили, так як позовні вимоги пред»явлені до неналежного відповідача. Крім того, пояснили, що відповідно до пунктів 13,14,15 рішення сесії Кіровоградської міської ради від 15 червня 2004 року №1076 «Про регулювання земельних відносин», за згодою співвласників погоджено проект перерозподілу домоволодіння м. Кіровоград, вул. Жовтневої Революції, 12 зі створенням окремого домоволодіння. Таким чином, площа домоволодіння змінилась, відбулось зменшення розміру площі домоволодіння передбаченого правовстановлюючим документом, яку прагне успадкувати позивач. Суд, заслухавши пояснення позивача, представників позивача, представника відповідача, третьої особи [PERSON], її представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо відмови у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 26 жовтня 2013 року померла мати позивача [PERSON], про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії І-ОЛ №180862, виданого 28 жовтня 2013 року Міським відділом по державній реєстрації смертей реєстраційної служби Кіровоградської міської ради /а.с. 11/. [PERSON] на праві приватної власності належало 7/10 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель за адресою: м. Кіровоград, вул. Жовтневої Революції, 12, про що свідчить копія свідоцтва про право власності від 16.12.1998 року, видане Кіровським райкомунгоспом /а.с. 9/. 26 серпня 2015 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу [PERSON] із завою про прийняття спадщини за законом. Постановою приватного нотаріуса Кіровоградського міського нотаріального округу [PERSON] №170/02-32 від 28.08.2015 року [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно: 7/10 частин житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель по адресі: м. Кіровоград, вул. Ж.Революції, 12, після смерті її матері [PERSON], померлої 26 жовтня 2013 року було відмовлено у зв»язку з не поданням правовстановлюючого документа на об»єкт спадкування /а.с. 4-5/. В постанові вказано, що згідно відповіді виконавчого комітету Кіровської районної у місті Кіровограді ради за вих. №1-16/7/1 від 20.05.2015 року на запит нотаріуса щодо видачі спадкоємцю дублікату свідоцтва, було припинено виготовлення дублікатів свідоцтв про право власності на нерухоме майно, у зв'язку з набранням чинності Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 року №868 та про необхідність звернення спадкоємця до органу державної реєстрації за місцем знаходження об'єкта нерухомого майна. Відповідно до відповіді реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції у Кіровоградській області вих. №70505/01-19 від 16.04.2015 року, згідно п. 48 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень передбачено, що для проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно реєстрація якого проведена до 1 січня 2013 року відповідно до законодавства, що діяло на момент його виникнення, у зв'язку з втратою, пошкодженням чи зіпсуванням свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого органом місцевого самоврядування або місцевою держадміністрацією заявник подає органові державної реєстрації прав: завірену в установленому порядку органом, що видав документ, копію примірника втраченого, пошкодженого чи зіпсованого документа; оголошення про втрату документа у регіональних друкованих засобах масової інформації за місцем розташування нерухомого майна, в якому повинні бути зазначені назва документа, його номер і дата видачі, на чиє ім'я виданий, яким органом (крім випадків пошкодження чи зіпсування документа), а також про те, що відповідно до частини 7 статті 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та п. 35 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно від 17.10.2013 №868 встановлено, що державна реєстрацію прав проводиться на підставі заяви власника, іншого право набувача, сторони правочину, за яким виникло право, уповноваженої ними особи. Згідно відповіді на запит суду №225/01-16 від 12.11.2015 року, приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу [PERSON] повідомила, що після смерті [PERSON] із заявою про прийняття спадщини звернулась [PERSON], інші заяви про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини до нотаріуса не надходило, заповіти від імені [PERSON] не посвідчувались, свідоцтва про право на спадщину не видавались /а.с. 140-142/. За змістом\~ ст. 1216 ЦК України\~ спадкуванням є перехід\~ прав та обовязків (спадщини)\~ від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця ), до інших осіб ( спадкоємців).\~\~ \~\~Відповідно до ст. 1218 ЦК України до\~ складу\~ спадщини\~ входять\~ усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.\~\~ \~\~\~\~\~\~\~ Відповідно\~ до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом\~ чи за законом\~ має право прийняти\~ спадщину або не прийняти її . \~\~\~ Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до роз'яснень пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» відповідачами у справах про спадкування можуть бути територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини і лише за умови відсутності інших спадкоємців. За змістом ст.ст.2,10\~\~Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Рішенням №1676 від 31 січня 2006 року Кіровоградської міської ради міська рада делегувала управлінню власності та приватизації комунального майна\~\~ Кіровоградської міської ради повноваження щодо майна, яке переходить у власність територіальної громади м. Кіровограда. Рішенням Кіровоградської міської ради від 24.02.2011 року №228, затверджено положення про управління власності та приватизації комунального майна, згідно п. 1.1. якого, управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради є виконавчим органом Кіровоградської міської ради, їй підконтрольний і підзвітний, підпорядкований виконавчому комітету міської ради, міському голові, а з питань делегованих повноважень підконтрольний органам виконавчої влади. Відповідно до п. 1.7 положення, управління є спеціально уповноваженим органом управління комунальною власністю та відчуження (приватизції) комунального майна територіальної громади. Представник відповідача зазначав, що міська рада у спірних правовідносинах не є належним відповідачем, позов необхідно подавати\~\~до управління власності та приватизації комунального майна\~\~Кіровоградської міської ради, яке є юридичною особою. Згідно ч. 1 ст. 33 ЦПК України, суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. Аналіз статті 33 ЦПК України вказує на те, що заміна неналежного відповідача проводиться судом лише за клопотанням позивача. При цьому, у судовому засіданні позивач з відповідним клопотанням до суду не звертався, а повноважень провести заміну відповідача за власною ініціативою суд процесуальним законом не наділений. Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Суд сприяє всебічному і повному з»ясуванню обставин справи: роз»яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обовязки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. В ході розгляду справи суд неодноразово роз»яснював стороні позивача права, зокрема щодо можливості заміни відповідача по справі, сприяв здійсненню прав позивача, однак, позивачем [PERSON] та її представником [PERSON] суду надано пояснення, що будь-яких заяв та клопотань з приводу заміни відповідача подавати суду не бажають. Окрім того, представник позивача [PERSON] вказував, що відповідач по справі є належним. Заяву про заміну відповідача позивачем подано під час промови сторін в судових дебатах, тому вказане клопотання судом не було прийнято. Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» у разі пред'явлення позову до неналежного відповідача суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову. На підставі вищевикладеного і

Outcome: dismissed