Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-30 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, з огляду на наступне. Вона є власником автомобіля марки «Мерседес» д.н.з. [NUMBER] . 01.08.2016 р. о 16 год. 00 хв. біля будинку [ADDRESS], біля будинку де мешкає. Позивач побачила падіння дерева на автомобіль. Згідно протоколу огляду, автомобіль має такі пошкодження в вигляді вм`ятин на даху, подряпин на капоті, пошкодження антени. Також відірваний молдінг лобового скла з правої сторони, пробито заднє ліве колесо. Крім того, виявлена вм`ятина над лобовим склом зліва та правою пасажирською дверкою. В результаті падіння дерева позивачу було спричинено матеріальну шкоду у розмірі 17 545,50 грн.КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» відмовилась відшкодовувати збитки, повідомивши про відсутність вини організації у ї спричиненні. Підприємство повідомило про те. що було укладено договір щодо надання послуг по утриманню будинків з ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна», яке і має нести відповідальність за падіння дерева на прибудинковій території. Падіння дерева сталось внаслідок неналежного виконання відповідачами обов`язків по догляду за зеленими насадженнями, а тому з огляду на приписи ст.ст. 1166 ЦК України позивач просить суд стягнути на її користь на відшкодування матеріальної шкоди суму у розмірі 22 476,33 грн. до яких входить сума 4 930,83 грн. витрат на проїзд. Також компенсації підлягає і моральна шкода у розмірі 10 000,00 грн. Моральна шкода полягає у емоційних стражданнях родини - порушення звичайного способу життя, негативний вплив на стан здоров`я. Під час розгляду справи за клопотанням позивача [PERSON] до участі у справі в якості третьої особи було залучено Публічне акціонерне товариство «Київенерго» та Комунальне підприємство об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд». 23.05.2018 р. в судовому засіданні вирішено питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, з огляду на приписи ст. ст. 17,274 ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 р.). Представником КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» відзив де зазначено про те, що відповідач не визнає заявлених вимог з наступних підстав. Підприємство відповідно до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» як балансоутримувач будинку здійснює функції утримання на балансі переданого майна та управляє ним чи передає за договором повністю або частково функції управителя управителю; визначає порядок утримання, експлуатації та ремонту майна; укладає договори на надання житлово-комунальні послуги; приймає рішення щодо використання коштів на виконання капітального то поточного ремонтів тощо. З метою реалізації права балансоутримувача 11.01.2016 р. підприємством було укладено договір № 21 з Приватним підприємством «Науково-технічне підприємство «український центр нерухомого майна» щодо прибирання і утримання місць загального користування, сходових клітин, прибудинкової території, утримання і технічного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних та комунікаційних мереж, без передачі їх на баланс виконавця, у житлових будинках комунальної власності мікрорайону «Ярославська». Відповідно до розпорядження Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 09.02.2011 р. № 80 КП здійснює господарське відання житлового фонду Шевченківського району міста Києва та обслуговування закріплених за ним житлових будинків, відповідно до цього розпорядження на баланс Підприємства передаються лише будинки без об`єктів благоустрою, включаючи зелені насадження. Отже Підприємство не утримує на балансі зелені насадження у дворі будинку розміщеного по вулиці [ADDRESS]. Позивачем [PERSON] подавалась заява про збільшення позовних вимог та остаточно позивач просила суд стягнути з відповідачів матеріальний збиток за висновком експертизи у розмірі 30 931 грн. 54 коп., оплату за проведення експертизи , витрати на проїзд у розмірі 4 930,83 грн. та моральну шкоду у сумі 10 000.00 грн. Представники ПП Приватного підприємства «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» не скористався правом надати відзив на позов. Не надали пояснення на позовну заяву і представники третіх осіб в розумінні приписів ст. 181 ЦПК України. Натомість на початку розгляду справи представником відповідача надано заперечення на позов, представниками третіх осіб - письмові пояснення. Представник ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» у запереченнях вказав, що жодних об`єктів благоустрою КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» відповідним рішенням ШРДА не передавалось у зв`язку із чим падіння дерева не відноситься до сфери відповідальності підприємства. Більш того, наказом Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу КМР (КМДА) від 14.01.2013 р. № 8 затверджено склад постійної комісії з обстеження земельних насаджень м. Києва. Так, 11.08.2015 р. було проведено комісійне обстеження зелених насаджень території Шевченківського району м. Києва та за адресою: [ADDRESS] , на їх прибудинкових територіях не було виявлено аварійних дерев. Разом з тим, зафіксовано, що поряд з деревом, падіння якого відбулось, виконано розриття, яке здійснювалось працівниками ПАТ «Київенерго» , а саме проводились роботи по заміні та ремонту мереж теплопостачання. Крім того, позивачем було порушено Правила дорожнього руху та здійснено паркування автомобіля у неналежному місці. Представником Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» у письмових поясненнях зазначено наступне. Пунктом Правил тримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 р. № 105 передбачено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів. До елементів благоустрою відносяться (п. 2.2. Правил благоустрою м. Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 р. № 1051/1051) і зелені насадження вздовж вулиць і доріг на прибудинкових територіях. Отже, відповідальність за збереження зелени насаджень та їх догляд несуть саме - балансоутримувачі. Представник ПАТ «Київенерго» у поясненнях зазначив наступне. Балансоутримувачем будинку [ADDRESS] є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», виконавцем послуг з утримання будинку та прибудинкової території - ПП «Український центр нерухомого майна». Відповідно до положень Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 р. № 105- догляд та збереження земельних насаджень на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є їх балансоутримувачі та включає в себе проведення щорічних обстежень під час яких потрібно виявляти аварійні дерева. Загальні огляди проводять двічі на рік, проте доказів проведення таких обгядів в матеріалах справи відсутні. Саме бездіяльність відповідачів призвела до спричинення позивачу збитків. При цьому. відсутні будь - які докази, які свідчать про те, що падіння дерева відбулось у зв`язку із протиправною діяльністю ПАТ «Київенерго». В судовому засіданні представник позивача просила задовольнити вимоги [PERSON] в повному обсязі. Представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» заперечував щодо задоволення позову в частині вимог до підприємства, оскільки відповідальність має нести виконавець послуг. Представник ПП «Український центр нерухомого майна» в свою чергу зазначив, про відсутність доказів протиправності дій підприємства, які б могли привести до падіння дерева на транспортний засіб, який належить позивачу та також просив відмовити у задоволенні вимог [PERSON] Представники третіх осіб в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки, їх поважність не повідомили. Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши отримані в порядку чинного ЦПК України докази та надавши їм належну оцінку суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Встановлено і не заперечується сторонами, третіми особами, що 01.08.2016 р. біля 16 год. 00 хв. в м. Києві на припаркований біля будинку [ADDRESS] транспортний засіб «MERSEDES VITO» д.н.з. [NUMBER] з невідомих причин впало дерево, при цьому пошкодивши транспортний засіб. Транспортний засіб «MERSEDES VITO» д.н.з. [NUMBER] належить на праві власності, як встановлено під час розгляду справи і це не заперечується учасниками процесу, позивачу [PERSON] За даним фактом працівниками Шевченківського управління поліції ГУ Національної поліції в м. Києві проведено перевірку за заявою гр.. [PERSON] . За наслідками проведеної перевірки 06.08.2016 р. складено висновок де, зокрема, зафіксовано пошкодження транспортного засобу та зазначено про відсутність підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Також, як вбачається з наданих доказів, 01.08.2016 р. директором ПП «Український центр нерухомого майна» затверджено Акт комісії в складі головного старшого інспектора Кулик В.М., інспектора технічної дільниці № 2 [PERSON] , бригадира [PERSON] на предмет аварійної ситуації, яка склалася внаслідок падіння дерева за адресою: [ADDRESS] . З виходом на місце комісією виявлено, що дерево - ясен росло на вуличному газоні над дорогою біля будинку [ADDRESS] . поряд з деревом виконано розриття ПАТ «Київенерго», а саме проводились роботи по заміні та ремонту мереж теплопостачання. За відомостями наданими Українським гідрометеорологічним центром державної служби України з надзвичайних ситуацій у довідці №01-20/996 від 22.08.2016 р., погодні умови в м. Києві 01 серпня 2016 р. о 16 год. 00 хв. були такими: 12 год. 00 хв. - хмарність 3 бали, температура повітря 32,5 градусів тепла, без опадів , відносна вологість повітря 35%, вітер південний 5 м/с; 15 год. 00 хв. - хмарність 1 бал, температура повітря 32,1 градус тепла, без опадів, відносна вологість повітря 35%, вітер південний 4 м/с. Представник позивача зазначає, що падіння дерева відбулось внаслідок недбалості відповідачів щодо утримання елементів благоустрою - зелених насаджень. А тому і Комунальне підприємство і приватне підприємство мають нести відповідальність встановлену законом у зв`язку із спричиненням [PERSON] збитків, шляхом їх відшкодування, а також мають компенсувати і моральну шкоду. В свою чергу представники відповідачів вказують на те, що зелені насадження не їх сфера відповідальності, а тому підстави для задоволення позову відсутні. За приписами ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. В свою чергу частиною 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 зазначеної норми процесуального права доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Зважаючи на наявні в справі докази, з огляду на вимоги чинного законодавства суд не може погодитись з доводами представників відповідачів, з огляду на наступне. Так, не заперечувалась в судовому засіданні сторонами та обставина, що балансоутримувачем будинків 66-68 по [ADDRESS] є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» відповідно до рішення Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації № 209 від 26.04.2007 р. За приписами ст. 24 Закону України « Про житлово-комунальні послуги», який діяв на момент виникнення спірних правовідносин, балансоутримувач маєв право, зокрема, здійснювати функції утримання на балансі переданого йому за договором з власником майна та управляти їм чи передавати за договором повністю або частково функції управління управителю; визначати порядок утримання, експлуатації т ремонту майна та мав обов`язок в тому числі забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на йог балансі. Як свідчать матеріали справи 11.01.2016 р. між КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» (Балансоутримувач) та ПП «Український центр нерухомого майна» (Підрядна компанія)було укладено договір № 21 про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Ярославська» Шевченківського району м. Києва. За умовами зазначеного договору балансоутримувач доручає, підрядна компанія приймає функції на виконання послуг: прибирання і утримання місць загального користування, сходових клітин, прибудинкової території, утримання і технічне обслуговування внутрішньо - будинкових інженерних та комунікаційних мереж (централізованого опалення, централізованого водопостачання та водовідведення, централізованого постачання гарячої води, електропостачання), утримання і дрібний поточний ремонт будинків, елементів благоустрою тощо. За приписами ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля. Організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста), за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 21 вищезазначеного Закону. В свою чергу відповідно п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» Елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. 25.12.2008 р. рішенням № 1051/1051 Київською міською радою затверджено Правила благоустрою міста Києва де у п.3.1.4. вказано - утримання та благоустрій територій підприємств, установ, організацій та присадибних ділянок громадян, прибудинкових територій багатоквартирних та малоповерхових житлових будинків, належних до них будівель та споруд проводиться власником або балансоутримувачем цього будинку, або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачами укладені відповідні договори на утримання та благоустрій прибудинкових територій. В свою чергу, наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 р. № 105 затверджено Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України, які визначають правові та організаційні засади озеленення населених пунктів, спрямовані на забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини та вказують, що Балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Відповідно до п. 3.1. Правил До об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать зелені насадження прибудинкової території. Пунктом 5.2. Правил передбачено, що Балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта. Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів, згідно до п. 5.5. Правил. Зважаючи на вищенаведене, з огляду на обставини встановлені в судовому засіданні відповідальними за зелені насадження, а отже і за їх належне утримання є КП «керуюча компанія з обслуговування житлового фонду шевченківського району м. києва2 та ПП «Науково-Технічне підприємство «Український центр нерухомого майна». Крім того слід зазначити, що розділом 9 Правил визначено виробничий процес утримання об`єктів зеленого господарства, який включає в себе догляд за деревами і чагарниками, живоплотами, виткими рослинами, квітниками, газонами, садовими доріжками та майданчиками, малими архітектурними формами; захист зелених насаджень від шкідників і хвороб, садіння квітів, створення газонів, видаленням окремих дерев, садіння окремих дерев, видалення аварійних дерев, санітарне очищення території об`єкта благоустрою. Даним пунктом Правил визначено, що під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева. При цьому Правилами визначено, що Аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі (п. 9.1.12. правил). За матеріалами справи, 11.08.2015 р. було складено Акт обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, складений комісією призначеною згідно наказу Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 8 від 14.01.2013 р. «Про затвердження складу постійно діючої комісії з обстеження зелених насаджень м. Києва», пов`язаного із знесенням аварійних і сухостійних дерев з якого вбачається, що на території [ADDRESS] виявлено ясені, які мають задовільний стан - потребують санітарної обрізки. Зазначений Акт складено на замовлення - ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна» від 24.07.2015 р. № 314. Проте, під час розгляду справи не було отримано доказів, які б свідчили про те, що проводився огляд земельних насаджень у 2016 році в тому числі і за адресою [ADDRESS] з метою з`ясування належного стану дерев. Так,12.12.2018 р. було призначено судово-біологічну експертизу з метою встановлення якісного стану дерева (ясеня), яке розташоване на узбіччі дороги за адресою: [ADDRESS], яке 01.08.2016 р. о 16 год. 00 хв. спричинило шкоду транспортному засобу «MERSEDES VITO» д.н.з. [NUMBER] , який належить [PERSON] , в цілому та наявність хвороб зеленого насадження, чи є дерево аварійним. 03.05.2019 р. фахівцями КНДІСЕ, яким було доручено проведення експертизи , повідомлено про неможливість надання висновку у зв`язку із не наданням на дослідження цого об`єкту. З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що представниками відповідачів не було доведено відсутність компетенції на догляд та збереження зелених насаджень та здійснення належного догляду за останніми, а отже не доведено відсутності підстав для покладення відповідальності за подію, що відбулась 01.08.2016 р. При цьому суд бере до уваги відсутність доказів, які б свідчили про те, що падіння дерева на транспортний засіб позивача було наслідком непереборної сили. Крім того, суд вважає за можливе не погодитись з доводами представника ПП «Науково-технічне підприємство «Український центр нерухомого майна», що падіння дерева спричинили дії ПАТ «Київенерго», а саме роботи по заміні та ремонту мереж теплопостачання», зважаючи на обставини встановлені в судовому засіданні та відсутність доказів пошкодження дерева при здійсненні вищезазначених робіт. З огляду на вищенаведене, суд вважає за можливе стягнути з відповідачів на користь позивача солідарно спричинену шкоду. При цьому, в основу рішення щодо розміру такого стягнення має бути покладено висновок експерта № 17490/17-54, складений 18.10.2017 р. за результатами дослідження проведеного фахівцями Київського НДІ судових експертиз МЮ України на підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 03.08.2017 р. , відповідно до якого розмір матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «MERSEDES VITO» д.н.з. [NUMBER] складає 30 931 грн. 54 коп. Проте, сума у розмірі 4 930,83 грн. не може бути стягнута з відповідача, оскільки представником позивача не було доведено, що такі витрати здійснювались [PERSON] та можуть бути стягнуті на відшкодування шкоди в розумінні вимог чинного законодавства України. Норми ст.. 23 ЦК України передбачають, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до положень ст.. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Пленум Верховного Суду України в п. 5 Постанови № 4 від 31.03.19995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з відповідними доповненнями та змінами, роз`яснив, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової шкоди) підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про наявність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу з боку відповідачів. Вирішуючи питання про розмір даної шкоди в грошовому еквіваленті, суд виходить з втрат немайнового характеру, що їх зазнав позивач, зміни, які відбулись в житті позивача, що призвело до негативних наслідків щодо самопочуття останнього, його душевної рівноваги та морального стану, а тому оцінює моральну шкоду в 5000,00 грн. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України. Згідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. За положеннями ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України покладаються, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: partial