Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-11 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 20 вересня 2016 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області уклала шлюб з [PERSON] .. Від подружнього життя мають сина [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] , [INFO] , що мешкають разом з матір`ю. Спільне життя з відповідачем не склалося у зв`язку з несумісністю характерів, з цього приводу в сім`ї почали часто виникати сварки та конфлікти, що призвело до погіршення відносин та розладу в сім`ї. Фактично шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведуть. Позивач вважає, що збереження сім`ї неможливе, так як у сторін відсутні спільні інтереси та взаєморозуміння та різні погляди на шлюб та сім'ю. Посилаючись на викладені обставини, позивач просила розірвати шлюб, зареєстрований з відповідачем. Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 04 грудня 2020 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали. Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20 січня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено в судове засідання. В судове засідання [PERSON] не з`явилась, подавши через канцелярію суду заяву про розгляд справи за її відсутності, якою позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Також зазначила, що шлюбні відносини з відповідачем припинені з березня 2020 року, спільне господарство не ведуть, майновий спір відсутній. Позивач [PERSON] виявила бажання надалі іменуватися прізвищем « [PERSON] ». В судове засідання [PERSON] не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності та визнання позову, зазначивши, що шлюбні відносини з позивачкою припинені з березня 2020 року, мешкають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір відсутній. Також вказав, що після розірвання шлюбу діти залишаться мешкати разом з матір`ю. Враховуючи неявку всудове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їхній сукупності та надавши їм належну правову оцінку, приходить до наступного. Згідно матеріалів справи, 20 вересня 2016 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис №902. Після державної реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб Серії [NUMBER] від 20 вересня 2016 року). Від подружнього життя сторони мають сина: [PERSON] , [INFO] , свідоцтво про народження серія [NUMBER] від 02.11.2016 року, виданого Фрунзенський районний у місті Харкові відділ реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області та доньку: [PERSON] , [INFO] , свідоцтво про народження серія [NUMBER] від 13.09.2018 року, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, батьками яких, записано сторін по справі. Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини, мешкають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір між ними відсутній. Після розірвання шлюбу спільні діти сторін залишаться мешкати разом з матір`ю [PERSON] . Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судовим розглядом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам. З урахуванням викладеного, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Положеннями ст. 113 СК України закріплено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Враховуючи, що у зв`язку з реєстрацією шлюбу позивачкою змінено прізвище та після розірвання шлюбу остання виявила бажання надалі іменуватися ним, вимога [PERSON] підлягає задоволенню. Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. За частиною першою вищевказаної статті, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно квитанцій від 03 грудня 2020 року, за подання до суду позовної заяви позивачкою сплачено судовий збір в розмірі 840,80 грн., який підлягає стягненню з відповідача на її користь. На підставі викладеного,

Outcome: approved