Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовними вимогами в яких просить стягнути з [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , на користь [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , грошову компенсацію спричиненої матеріальної шкоди в розмірі 574 554 (п`ятсот сімдесят чотири тисячі п`ятсот п`ятдесят чотири) грн.; стягнути з [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , на користь [PERSON] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , грошову компенсацію за спричинену моральну шкоду у розмірі 60 000,00 (шістдесят тисяч) грн. Позивач в своїх вимогах посилається на те, що 15.03.2018 року між [PERSON] , (Замовник), та відповідачем [PERSON] , (Підрядником), було укладено договір підряду, будівництва індивідуального житлового будинку. У відповідності до діючого законодавства вказаний договір було укладено письмово та підписано сторонами. У відповідності до п. 1.1 Договору, відповідач зобов`язувався виконати за завданням Замовника роботу, зазначену в пункті 1.2 цього договору, а Замовник зобов`язується прийняти результат роботи і сплатити його. Будівельні роботи у відповідності до договору повинні були виконуватися згідно проекту приватного жилого будинку, виконаного 25.11.2017 року головним інженером проектувальником [PERSON] , ліцензія АР №011229 від 29.07.2015 року, який являвся невід`ємною частиною Договору (Додаток №1) з дотриманням метражу, площі забудови, згідно архітектурного рішення, номер проекту [NUMBER] . Архітектор [PERSON] , кваліфіковану консультацію. Сертифікат серія АА№001221 від 31.01.2013 р, яке є невід`ємною частиною Договору (Додаток №2), і згідно з кошторисом, узгодженим Сторонами і є невід`ємною частиною Договору. У відповідності до п. 1.3. Договору [PERSON] , для виконання зазначених у пункті 1.2 цього договору робіт було надано при підписанні Договору необхідну проектну документацію, технічні умови. Відповідно до п. 2.1. Договору строк виконання робіт, зазначених в пункті 1.2 цього договору, встановлювався у період з 12.04.2018 року по 01.09.2018 рік, початок виконання робіт: 08.04.2018 року, закінчення виконання робіт: 01.08.2018 року. [PERSON] були виконані всі умови договору, в тому числі і внесені грошові кошти у відповідності до п. З.2., 3.7,3.8. договору у відповідності до кошторису, який являвся невід`ємною частиною договору. У відповідності до вимог п. 4.1. договору відповідач зобов`язувався виконати всі роботи в обсязі та строки, передбачені в цьому договорі та додатках до нього, оформлених в письмовому вигляді і підписані Сторонами, і здати Роботу Замовнику в стані, що дозволяє нормальну експлуатацію об`єкта. Згідно п. 4.2. договору підрядник зобов`язувався провести роботи в повній відповідальності з проектами, кошторисом, робочими кресленнями і будівельними нормами і правилами. Але на думку позивача, відповідач грубо порушив умови договору. Відповідно до висновку № 18-07/19 будівельно-технічного дослідження про відповідність об`єкта вимогам державно-будівельних норм та виготовленої проектної документації, який додано до позовних матеріалів: виконані на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , будівельні роботи, не відповідають виготовленій проектній документації - проекту приватного жилого будинку, виконаного архітектором [PERSON] ; виконані на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , будівельні роботи, не відповідають діючим будівельним нормам; вартість приведення об`єкта у відповідність з розробленою проектною документацією, а також з будівельними нормами складає 574 554,00 грн. - кошторисна документація розроблена у відповідності з ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». Неправомірними діями відповідача, на думку позивачки, їй спричинена значна матеріальна шкода в розмірі 574 554,00 (п`ятсот сімдесят чотири тисячі п`ятсот п`ятдесят чотири) грн. та моральна шкода, котру вона оцінила в розмірі 60 000,00 (шістдесят тисяч) грн., що і стало причиною звернення до суду із зазначеним позовом. На адресу суду зазначена цивільна справа надійшла 01 серпня 2019 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 01 серпня 2019 року, визначено головуючого суддю - Шепітко І. Г. Ухвалою суду від 02 серпня 2019 року відкрито загальне позовне провадження по справі. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 26 червня 2020 року визначено головуючим суддею Сувертак І. В., вилучено суддю [PERSON] , підстава - звільнення з посади. Справу передано судді [PERSON] 02 липня 2020 року. Ухвалою суду від 14 липня 2020 року Суворовським районним судом міста Одеси прийнято до свого провадження зазначену цивільну справу та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. (а.с. 184). Ухвалою суду від 03 листопада 2020 року підготовче засідання закрито та призначено судовий розгляд по суті позову. (а.с. 190). Позивачка в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином, матеріали справи містять клопотання позивача про розгляд справи у її відсутності. (а.с. 192). Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи в суді повідомлявся належним чином, поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою «від отримання відмовився», причин неявки суду не сповістив та з заявою про відкладення розгляду справи не звертався. (а.с. 191). Правом на надання відзиву на позовну заяву не скористався. Враховуючи вимоги ст. 223 ЦПК України та ст.6 Конвенції Про захист прав людини та основних свобод, ратифікованої Законом України 17.07.1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести за відсутності відповідача. З`ясував обставини справи, дослідив та проаналізував матеріали справи, встановив факти та відповідні до них правовідносини, суд дійшов до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 15.03.2018 року між [PERSON] , (Замовник), та відповідачем [PERSON] , (Підрядником), було укладено договір підряду, будівництва індивідуального житлового будинку. У відповідності до діючого законодавства вказаний договір було укладено письмово та підписано сторонами. (а.с. 13-20). У відповідності до п. 1.1 Договору, відповідач зобов`язувався виконати за завданням Замовника роботу, зазначену в пункті 1.2 цього договору, а Замовник зобов`язується прийняти результат роботи і сплатити його. Будівельні роботи у відповідності до договору повинні були виконуватися згідно проекту приватного жилого будинку, виконаного 25.11.2017 року головним інженером проектувальником [PERSON] , ліцензія АР №011229 від 29.07.2015 року, який являвся невід`ємною частиною Договору (Додаток №1) з дотриманням метражу, площі забудови, згідно архітектурного рішення, номер проекту 031-2017 АР . Архітектор [PERSON] , кваліфіковану консультацію. Сертифікат серія АА№001221 від 31.01.2013 р, яке є невід`ємною частиною Договору (Додаток №2), і згідно з кошторисом, узгодженим Сторонами і є невід`ємною частиною Договору. (а.с. 57-144). У відповідності до п. 1.3. Договору [PERSON] , для виконання зазначених у пункті 1.2 цього договору робіт було надано при підписанні Договору необхідну проектну документацію, технічні умови. Відповідно до п. 2.1. Договору строк виконання робіт, зазначених в пункті 1.2 цього договору, встановлювався у період з 12.04.2018 року по 01.09.2018 рік, початок виконання робіт: 08.04.2018 року, закінчення виконання робіт: 01.08.2018 року. [PERSON] були виконані всі умови договору, в тому числі і внесені грошові кошти у відповідності до п. З.2., 3.7,3.8. договору у відповідності до кошторису, який являвся невід`ємною частиною договору. У відповідності до вимог п. 4.1. договору відповідач зобов`язувався виконати всі роботи в обсязі та строки, передбачені в цьому договорі та додатках до нього, оформлених в письмовому вигляді і підписані Сторонами, і здати Роботу Замовнику в стані, що дозволяє нормальну експлуатацію об`єкта. Згідно п. 4.2. договору підрядник зобов`язувався провести роботи в повній відповідальності з проектами, кошторисом, робочими кресленнями і будівельними нормами і правилами. Відповідач порушив умови договору. Відповідно до висновку № 18-07/19 будівельно-технічного дослідження про відповідність об`єкта вимогам державно-будівельних норм та виготовленої проектної документації: виконані на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , будівельні роботи, не відповідають виготовленій проектній документації - проекту приватного жилого будинку, виконаного архітектором [PERSON] ; виконані на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , будівельні роботи, не відповідають діючим будівельним нормам; вартість приведення об`єкта у відповідність з розробленою проектною документацією, а також з будівельними нормами складає 574 554,00 грн. - кошторисна документація розроблена у відповідності з ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». (а.с. 31-55). У зв`язку з вказаними грубими порушеннями Акт прийомки об`єкту до експлуатації, не оформлювався та Сторонами договору не підписувався. Відповідно до ст. 7.1. договору за порушення прийнятих на себе зобов`язань за цим договором Сторони несуть відповідальність відповідно до законодавства України. Неправомірними діями відповідача [PERSON] спричинена матеріальна шкода в розмірі 574 554,00 (п`ятсот сімдесят чотири тисячі п`ятсот п`ятдесят чотири) грн., котра підлягає стягненню з [PERSON] . Згідно вимог ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Також на думку суду з [PERSON] підлягає стягнення і моральна шкода у розмірі 60000 гривень на користь [PERSON] , виходячи з наступного. Згідно зі ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до ч. 4 зазначеної статті, моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Постановою Пленуму Верховного Суду України №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995р. (зі змінами та доповненнями) в пункті 3 зазначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Також у п.7 даної Постанови вказано, що завдану моральну (немайнову) шкоду відшкодовується тій фізичній або юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. Відповідно до п.п. 3,7, 9 постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди» від 31.03.1995 р., під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Завдана моральна (немайнова) шкода відшкодовується тій фізичній або юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо), та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд вважає, що дійсно позивач [PERSON] зазнала моральних страждань та грошова компенсація у розмірі 60000 гривень буде цілком відповідати їх розміру. Відповідачем за час розгляду справи не надано жодних доказів у спростування позивних вимог [PERSON] . Частиною 1 статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Положеннями частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем не доведено належними та допустимими доказами факт непроживання відповідачів у спірній частині домоволодіння без поважних причин, не доведено і обставин, що відповідачі втратили інтерес до спірного житла. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Також, відповідно до положення ст. 141 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у загальному розмірі 2445 гривень 00 копійок, котрий був сплачений позивачем. (а.с. 1,2). На підставі викладеного,

Outcome: approved