Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-26 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому після уточнення вимог просить стягнути з [PERSON] спричинену внаслідок дій відповідача матеріальну шкоду в розмірі 5300,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 17000,00 грн. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги [PERSON] посилається на те, що вона є співвласником квартири [ADDRESS] , відповідач [PERSON] є співвласником сусідньої квартири [ADDRESS] , однак фактично одноособово користується житловим приміщенням квартири. Внаслідок недбалості [PERSON] при проведенні довготривалих ремонтних робіт у її квартирі, позивачу було завдано матеріальну шкоду, що підтверджується актом КП «Жилкомсервіс» від 14.08.2017, розмір завданої матеріальної шкоди визначено позивачем в розмірі 5300,00 грн. Крім того позивач вказує, що діями відповідача їй спричинено і моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження особистого майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Власних доходів позивача вистачає лише на сплату комунальних послуг і мінімальне харчування, власним коштом позивач не має можливості здійснити ремонт, а тому з вини відповідача вже тривалий час позивач перебуває у несприятливих для проживання умовах, що суттєво збільшує рівень моральних страждань і відповідно тяжкість наслідків протиправної поведінки відповідача. Розмір моральної шкоди позивач визначає в сумі 17 тис. грн. Відповідач [PERSON] подала до суду відзив, в якому вказувала на повну необґрунтованість та безпідставність вимог позивача. Так, позивачем не надано доказів, які б підтверджували проведення ремонтних робіт та причинних зв`язок між її діями та заподіянням позивачу матеріальної шкоди. Відсутні докази на підтвердження розміру матеріальної шкоди, а також обґрунтування розміру моральної шкоди, тобто ні факт заподіяння матеріальної шкоди позивачу діями відповідача, ні розмір заподіяної шкоди не доведено належними доказами. Надана позивачем кошторисна документація включає повний комплекс ремонтних робіт в кімнаті, як демонтажних так і монтажних, що не є співмірним наявному у позивача пошкодженню. При цьому, кошторисна документація не заміняє собою висновку експерта, який позивачем не наданий. У судовому засіданні позивач [PERSON] заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Додатково вказувала, що в матеріалах справи наявні фотографії, якими чітко зафіксовані пошкодження, наявність і характер пошкоджень зафіксовано актом КП «Жилкомсервіс». Винність відповідача у спричиненні цих пошкоджень підтверджується наявними у справі доказами, а розмір матеріальної шкоди підтверджується кошторисною документацією на рахунок витрат на проведення ремонтних робіт. [PERSON] вказує, що при вирішенні питання про відшкодування шкоди необхідно брати до увагу її похилий вік, а також той факт, що вона протягом двох років вимушена захищати свої порушені права у судовому порядку. Відповідач [PERSON] та її представник - адвокат Волочнюк М.О. у судовому засіданні заперечували проти позовних вимог, просили відмовити в їх задоволенні. Від третьої особи [PERSON] до суду надійшла заява про слухання справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні вважала позовні вимоги обґрунтованими та просила їх задовольнити. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила. Суд, вивчивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Позивачу [PERSON] , а також третім особам [PERSON] і [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду 31.07.1998, реєстраційний № 3-98-124448. Дана двокімнатна квартира розташована на четвертому поверсі житлового будинку, загальна площа складає 48,1 м2. Внаслідок недбалості мешканців сусіднього суміжної квартири [ADDRESS] при проведенні ремонтних робіт, позивачу [PERSON] було спричинено матеріальну шкоду. Так, 10.07.2017 до диспетчерської служби «062» надійшло звернення від мешканця квартири [ADDRESS] про те, що в квартирі [ADDRESS] мешканці роблять ремонт з переплануванням, внаслідок чого пошкоджена стіна між квартирою [ADDRESS] та № [ADDRESS] ; в квартирі [ADDRESS] випали куски бетону, по стіні пішла тріщина, необхідно провести обстеження та скласти акт. Начальником дільниці № 24 КП «Жилкомсервіс» було видано припис № 220 від 08.08.2017 щодо зобов`язання мешканця квартири [ADDRESS] надати доступ в квартиру з метою обстеження на предмет можливості спричинення сусідам матеріальної шкоди. 14.08.2017 комісією у складі працівників дільниці № 24 КП «Жилкомсервіс» було складено акт, яким було встановлено, що на момент обстеження 08.08.2017 в квартирі [ADDRESS] на стіні, суміжній із стіною квартири № [ADDRESS] наявне випадіння фрагментів залізобетону на площі 30х20 см, з утвореної діри проглядаються три металевих стрижня. Праворуч від отвору, на стіні, утворилась тріщина від стелі до самої підлоги, уздовж якої лопнули шпалери. При установці нової вхідної двері до квартири [ADDRESS] був зрізаний дерев`яний наличник по всій довжині вхідної двері квартири [ADDRESS] . На момент обстеження доступ у квартиру [ADDRESS] членам комісії не був наданий, на припис реакції не поступило. Зі слів сусідів та заявника в квартирі [ADDRESS] проводяться ремонтні роботи капітального характеру. Факт проведення ремонтних робіт саме в квартирі [ADDRESS] також підтверджується повідомленням Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, в якому вказується, що за викликом сусідки [PERSON] з квартири [ADDRESS] , які були здійснені 24.06.2017 та 16.10.2017 за адресою: [ADDRESS] , виїжджав екіпаж поліції, на місці події ремонтні роботи було припинено, проведено профілактичну бесіду. Позивачем [PERSON] розрахована вартість відновлювальних робіт, які складають 5300,00 грн. Також на підтвердження розміру матеріальної шкоди позивачем надано кошторисну документацію, складену ТДВ «Житлобуд-2» на підставі акту обстеження квартири [ADDRESS] 102 КП «Жилкомсервіс» від 14.08.2017, згідно якої кошторисна вартість ремонту квартири [ADDRESS] складає 5396,00 грн.; в переліку робіт закладено: знімання шпалер, шпаклювання стін, грунтовка стін, обклеювання стін шпалерами, вартість матеріалів. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 03.11.2017, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (38/100) та [PERSON] (62/100). Статтею 12 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду (ст. 13 ЦПК України). Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків. Обов`язок доказування і подання доказів покладається на сторін (ст. 81 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Ані відповідачем [PERSON] , ані її представником не надано суду належних та допустимих доказів на спростування тверджень позивача та наданих нею доказів щодо факту спричинення їй збоку мешканців квартири [ADDRESS] шкоди та її розміру, а саме, що шкода позивачу [PERSON] спричинена не з її вини. Згідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частина 1 ст. 1167 ЦК України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. З огляду на те, що позивачем надані усі наявні в неї докази на підтвердження факту спричинення матеріальної шкоди, що також підтверджується показаннями свідків [PERSON] та [PERSON] , допитаних в судовому засіданні, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди заявлені обґрунтовано та підлягають частковому задоволенню з урахуванням досліджених у судовому засіданні доказів. Так, з урахуванням вимог розумності та справедливості суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди, спричиненої [PERSON] , в сумі 2000,00 грн. Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: partial