Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-19 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач-1), Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації (далі - відповідач-2), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Перша київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлої [INFO] . Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що вона є донькою [PERSON] , померлої [INFO] . До дня смерті [PERSON] постійно проживала та була зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді майна, а саме гаражного боксу № [NUMBER] гаражно-будівельному кооперативі «Дружба», який розташований по [ADDRESS] .12 в м.Києві, яке належало останній відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 21.05.2009 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори. 22.12.2016 року з метою прийняття спадщини позивачка звернулась у встановленому законом порядку до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом. Разом з тим державним нотаріусом позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] з причин пропуску нею встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Таким чином, оскільки позивачка вважає, що з поважної причини пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , тому звернулась до суду з даним позовом. Ухвалою від 20.08.2018 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження. В підготовчому судовому засіданні судом залучено до участі у справі Київську міську раду як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Ухвалою від 10.10.2018 року задоволено клопотання представника позивачки про витребування доказів та виклик свідків. Ухвалою від 20.03.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, проте через канцелярію суду подав письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності, у якому також вказав, що проти позовних вимог не заперечує. Представник відповідача Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію суду подав письмове клопотання, зі змісту якого вбачається, що останній просив суд розглянути справу за його відсутності. Представник третьої особи Першої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію суду подав письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності. Вислухавши пояснення позивачки, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що 21.09.2010 року складено відповідний актовий запис № 17349, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Факт родинних зв`язків позивачки з померлою підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , яка після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] » (свідоцтво про одруження серії [NUMBER] ). Згідно з довідки від 02.02.2017 року, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації, гаражний бокс № [NUMBER] в гаражно-будівельному кооперативі «Дружба», який розташований по [ADDRESS] , буд.12 в м.Києві, на праві власності зареєстрований за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідченого Першою київською державною нотаріальною конторою 21.05.2009 року за № 21-589, зареєстрованого в Бюро 16.06.2006 року. 10.02.2017 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Майхеркевич О.І. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після [PERSON] , померлої [INFO] , в зв`язку з тим, що позивачка пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відповідно до копії спадкової справи № 1473/2016, відкритої [INFO] року, з якої вбачається, що окрім позивачки [PERSON] із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався. Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. При цьому, у нормах статті 1270 ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивачка зазначила про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки важко переживала втрату найближчої людини. Крім того, ще однією важливою причиною пропуску шестимісячного строку прийняття спадщини стало погіршення стану здоров`я сина позивача [PERSON] , який після пожежі, з дитинства має заїкання з порушенням мовного апарату. Втрата бабусі ( [PERSON] ), з якою [PERSON] проживав стала для нього важким ударом, що спровокувало погіршення його стану і змусило позивачку після смерті матері приділяти йому особливу увагу та доглядати за ним. Разом з тим, допитаний свідок [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що є сусідом позивачки, знає сім`ю [PERSON] з 70-х років, а також своїми показами підтвердив викладені позивачкою у позові обставини, що дійсно [PERSON] проживав разом з померлою [PERSON] , дуже тяжко сприйняв її смерть, має порушенням мовного апарату та потребує постійно догляду з боку позивачки. Відповідно до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому згідно з роз`ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи, що у позивачки не було можливості звернутись із заявою про прийняття спадщину протягом шести місяців після [PERSON] , оскільки важко переживала втрату найближчої людини (матері) та доглядала за своїм хворим сином, суд вважає причини пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позову та визначає позивачці додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини терміном у один місяць з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Outcome: approved