Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-15 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з вищевказаним позовом, обгрунтовуючи позовні вимоги тим, що [INFO] року померла її мати [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, до складу якого увійшла земельна ділянка [NUMBER], з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Лука-Мелешківської сілської ради Вінницького району Вінницької області, площею 1,99 га, що належала спадкодавиці на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії [NUMBER], виданого на підставі розпорядження Вінницької районної державної адміністрації від 15 травня 2002 року за № 279 та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 193. Позивач зазначає, що вона є єдиною спадкоємицею першої черги за законом після смерті матері. Спадкоємців за заповітом немає. Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкову земельну ділянку їй нотаріусом було відмовлено у зв'язку з пропуском шестимісячного стоку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає, що вона спадщину фактично прийняла, оскільки постійно проживала разом з матір'ю на час відкриття спадщини. За вказаних обставин позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на спадкову земельну ділянку. В судове засідання учасники справи не з'явились. Представник позивача [PERSON] за довіреністю [PERSON] попередньо подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, в поданій заяві зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представником відповідача попередньо подано до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі. Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов'язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Судом встановлено, що [INFO] року в с. Лука-Мелешківська, Вінницького району Вінницької області померла [PERSON], що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 12.03.2008 року (а.с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, до складу якого увійшла також земельна ділянка [NUMBER], з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Лука-Мелешківської сілської ради Вінницького району Вінницької області, площею 1,99 га, що належала спадкодавиці на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії [NUMBER], виданого на підставі розпорядження Вінницької районної державної адміністрації від 15 травня 2002 року за № 279 та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 193, що підтверджується ксерокопією вказаного державного акта (а.с. 11). Відповідно до вимог статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до вимог статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З ксерокопії свідоцтва про народження [PERSON] вбачається, що її матір'ю записана [PERSON] (а.с. 7). З ксерокопії довідки № 26, виданої виконавчим комітетом Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області від 22.02.2017 року вбачається, що [PERSON] є єдиною спадкоємицею першої черги за законом після смерті своєї матері [PERSON] (а.с. 12). Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкову земельну ділянку позивачу державним нотаріусом Вінницької районної державної нотаріальної контори Каблучко Ю.В. було відмовлено у зв'язку з тим, що [PERSON] на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] а спадкоємиця [PERSON] з 11 грудня 1981 року зареєстрована за адресою: [ADDRESS], що підтверджується ксерокопією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 923/02-31 від 16.05.2018 року (а.с. 57-58). Також з даної постанови вбачається, що станом на 16 травня 2018 року у Вінницькій районній державній нотаріальній конторі після смерті [INFO] року [PERSON] спадкова справа не заводилась. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Стаття 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З ксерокопії довідки № 236, виданої виконавчим комітетом Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області від 21.08.2017 року вбачається, що [PERSON] в період з листопада 2007 року і на день смерті [INFO] року матері [PERSON] проживала разом з нею, доглядала її та вели спільне господарство (а.с. 13). Згідно з ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Згідно п. 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Оскільки судом є встановленим, що позивач не в змозі отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, іншого способу захисту своїх спадкових прав, окрім судового, у неї немає, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved