Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-17 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення частки у праві спільної часткової власності, в якому просила суд визначити, що частка померлого [INFO] [PERSON] в праві спільної часткової власності в домоволодінні [ADDRESS] , після перерахунку складає 11/100. Позовні вимоги позивачка обґрунтувала тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 9/100 частин домоволодіння [ADDRESS] , які належали померлому на підставі свідоцтва про право власності на домоволодіння від 25.01.1989 року, виданого відповідно до рішення виконкому Заводської районної ради народних депутатів №10 від 20.01.1989 року. 07.05.2019 року позивач звернулась до Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори з питання оформлення своїх спадкових прав на частку вказаного домоволодіння. Однак постановою державного нотаріуса від 07.05.2019 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки після надання нової адреси 3/20 частинам домоволодіння, що належало [PERSON] , змінились ідеальні частки співвласників вищезазначеного домоволодіння, перерахунок часток співвласників не здійснювався, у зв`язку з чим нотаріус позбавлений можливості встановити розмір часток співвласників у праві спільної часткової власності. Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом. Позивач [PERSON] до судового засідання не з`явилась, суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені позовні вимоги підтримувала в повному обсязі, наполягала на задоволенні позову. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до судового засідання не з`явились, суду надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, заявлені позовні вимоги визнають, не заперечують проти задоволення позову. Інші учасники справи до судового засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись вчасно належним чином, причин неявки суду не повідомили. Дослідивши надані докази, суд приходить до наступного. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. 11 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст. 12 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Крім того згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст.ст. 317, 319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до частин першої та другої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Відповідно до ч.1 ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Статтею 357 ЦК України встановлено, що частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна. Співвласник має право на відповідне збільшення своєї частки у праві спільної часткової власності, якщо поліпшення спільного майна, які не можна відокремити, зроблені ним своїм коштом за згодою всіх співвласників, з додержанням встановленого порядку використання спільного майна. Згідно зі ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Судом встановлено, що [PERSON] належали 9/100 часток домоволодіння [ADDRESS] , згідно свідоцтва про право власності на домоволодіння, виданого 25.01.1989 року Районним житлово-експлуатаційним об`єднанням, згідно рішення Заводської районної ради народних депутатів від 20.01.1989 року за №10, що зареєстроване в Миколаївському міжміському бюро технічної інвентаризації 16.06.1999 року за №2269. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Миколаївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області 08.08.2018 року. Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, в тому числі на 9/100 часток вказаного домоволодіння. [PERSON] є донькою померлого [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 24.05.1978 року, де в графі «батько» записаний [PERSON] . Так, [PERSON] є спадкоємцем після смерті батька [PERSON] , яка прийняла спадщину, оскільки подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Інших спадкоємців, передбачених ст.ст. 1261-1266 ЦК України, у тому числі малолітніх чи неповнолітніх, недієздатних осіб, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, немає. За такого [PERSON] є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті [PERSON] 07.05.2019 року [PERSON] звернулась до державного нотаріуса Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області Железнякової О.В. для оформлення своїх спадкових прав за законом на частку вказаного домоволодіння. Однак постановою державного нотаріуса від 07.05.2019 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що після надання нової адреси 3/20 частинам домоволодіння, що належало [PERSON] , змінились ідеальні частки співвласників вищезазначеного домоволодіння, перерахунок часток співвласників не здійснювався, у зв`язку з чим нотаріус позбавлений можливості встановити розмір часток співвласників у праві спільної часткової власності. Відповідно до довідки №2-2751 від 10.06.2016 року, виданої Миколаївським міжміським бюро технічної інвентаризації, ідеальні частки співвласників у домоволодінні [ADDRESS] до перерахунку складали: [PERSON] - 7/100, [PERSON] - 2/25, [PERSON] - 9/100, [PERSON] - 1/25, [PERSON] - 1/25, [PERSON] - 1/8, [PERSON] - 1/8, [PERSON] - 9/100, [PERSON] - 11/100, [PERSON] - 2/25, [PERSON] - 3/20. Згідно рішення виконкому Миколаївської міської ради від 22.06.2012 року №679, 3/20 частинам домоволодіння, що належало [PERSON] , надана нова адреса - [ADDRESS] , у зв`язку з чим потрібен перерахунок ідеальних часток. Після перерахунку ідеальні частки співвласників складають: [PERSON] - 8/100, [PERSON] - 9/100, [PERSON] - 11/100, [PERSON] - 5/100, [PERSON] - 5/100, [PERSON] - 15/100, [PERSON] - 15/100, [PERSON] - 11/100, [PERSON] - 12/100, [PERSON] - 9/100. Вказані обставини встановлені також рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 11.11.2016 року по справі №487/3596/16-ц. За такого, суд приходить до висновку, що після виділу частки вказаного домоволодіння у нову адресу, у власності [PERSON] залишилась 11/100 часток домоволодіння [ADDRESS] , у зв`язку з чим позовні вимоги [PERSON] щодо визнання за [PERSON] 11/100 часток в праві спільної часткової власності на домоволодіння [ADDRESS] підлягають задоволенню. Відповідно до роз`яснень, викладених в п. 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. Так, спадкодавцем [PERSON] було належним чином оформлено право власності на спірне домоволодіння, проте нотаріус відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що після виділення частини домоволодіння в нову адресу неможливо встановити розмір частки [PERSON] у праві спільної часткової власності. Дослідивши матеріали справи, враховуючи факт визнання відповідачами позовних вимог, а також те, що частка померлого [PERSON] в праві спільної приватної часткової власності на домоволодіння [ADDRESS] , після перерахунку становить 11/100, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визначення частки у праві спільної часткової власності обґрунтовані та підлягають задоволенню. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved