Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-16 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовною заявою, з урахуванням уточнень, до [PERSON] , в якій просить усунути перешкоди у користуванні належною їй квартирою [ADDRESS] шляхом зобов`язання відповідача знести самочинно збудовану прибудову до квартири [ADDRESS] , та стягнути на її користь з відповідача суму завданої їй моральної шкоди в розмірі 150 000 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS] . В 2015 році власник квартири [ADDRESS] , відповідач, самочинно прибудував коридор до зазначеної квартири, чим порушив встановлені санітарно-будівельні вимоги. Вказана прибудова затіняє вікна та перешкоджає надходженню сонячного світла до квартири позивачки. Крім того, вихід з квартири [ADDRESS] за зазначеною вище адресою направлений на територію позивачки, що перешкоджає їй повноцінно користуватися її житлом. Не забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок, на її територію. Самочинним будівництвом позивачу завдана також моральна шкода, яка полягає у негативних емоціях і переживаннях, яких вона зазнала і зазнає у зв`язку з протиправними діями відповідача, яких вона не може позбутися до цього часу. Відповідач здійснює на неї моральний тиск, погрожує, ображає нецензурною лайкою, в результаті чого погіршився стан її здоров`я, що призвело до появи негативних психосоматичних та психоемоційних змін, нераціонального витрачання життєвого часу на лікування, проведення правових заходів. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 07.10.2016 року у даній справі відкрито провадження. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.02.2017 року до участі у справі залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору виконавчий комітет Олександрійської міської ради Кіровоградської області. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18.05.2017 року витребувано докази у справі. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11.09.2017 року у даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено Кропивницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Провадження у справі було зупинене на час проведення експертизи. До суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових документів, які можуть бути отримані лише під час судового розгляду справи, що потребує поновлення провадження. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25.10.2017 року поновлено провадження у справі. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 22.11.2017 року клопотання експерта задоволено частково. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. До суду надійшов висновок експерта. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 15.06.2018 року поновлено провадження у справі. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10.07.2018 року вказану справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження суддею Ніколаєвим М.В. та призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10.09.2018 року відмовлено у задоволенні клопотання представника третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про заміну третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області на відділ державного архітектурно-будівельного контролю Олександрійської міської ради. Продовжено строк проведення підготовчого засідання на тридцять днів. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 28.09.2018 року у справі закрито підготовче судове засідання та призначено до судового розгляду. В судовому засіданні позивачка та її представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі, з підстав наведених в позові, та просили його задовольнити. Позивачка додатково пояснила, що наявність даної прибудови порушує її права, приносить незручності, тому вважає за необхідне знести дану прибудову. Відповідач та його представник в судовому засіданні проти позовних вимог заперечували. Визнали факт проведення будівельних робіт без повідомлення про їх початок. Відповідач пояснив, що його прибудова ніяким чином не перешкоджає позивачу користуватися її квартирою. Представник третьої особи управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, раніше надіслав заяву про подальший розгляд справи без участі представника управління. Представник виконавчого комітету Олександрійської міської ради Кіровоградської області про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, причини неявки в судове засідання суду не повідомив. Заслухавши пояснення учасників справи, що з`явилися в судове засідання та дослідивши надані суду письмові докази, суд прийшов до наступних висновків. Так, [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 10.05.1993 року, довідкою Олександрійського міжміського бюро технічної інвентаризації № 224 від 02.06.2014 року та технічним паспортом на вказану квартиру. Відповідачу [PERSON] належить квартира [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.08.2007 року, інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно № 67813548 та технічним паспортом на вказану квартиру. Відповідно до дозволу від 10.06.2008 року позивачка та інші сусіди надали [PERSON] дозвіл на будівництво веранди на місці старого ганку, що підтверджується їх підписами. Відповідно до акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 615/2015-02 від 28.07.2015 року, складеного головним державним інспектором управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, вбачається, що на підставі листа Олександрійської міської ради від 10.07.2015 року № 1011-1.20/1/1.8/2416 було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил стосовно [PERSON] , а саме добудови до квартири [ADDRESS] , за результатами якої порушень вимог законодавства не виявлено. [PERSON] рекомендовано не виконувати будь-яких будівельних робіт без документів дозвільного характеру. Згідно листа управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області від 03.08.2015 року № 1011-1.20/2/1.8/1294, на звернення [PERSON] , позивачу повідомлено, що [PERSON] проведено відновлення ганку замість старого, що руйнувався в існуючих габаритах, визначених технічним паспортом Олександрійського МБТІ від 29.08.2007 року та рекомендовано змінити напрямок входу до ганку в межах існуючих габаритів, зі сторони двору загального користування, замість сторони квартири № [ADDRESS] . Відповідно до акту №6/2017-Ол від 11.01.2017 року складеного інспектором Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, під час позапланової перевірки виявлено порушення проведення реконструкції кв. [ADDRESS] , за рахунок прибудови 3,3х1,65 м. без декларації про початок виконання будівельних робіт. Відповідно до протоколу №4/2017-Ол від 11.01.2017 року, складеного інспектором Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, під час позапланової перевірки виявлено порушення [PERSON] проведення реконструкції кв. 1 по [ADDRESS] , за рахунок прибудови 3,3х1,65 м. без декларації про початок виконання будівельних робіт. Відповідно до припису №4/2017-Ол від 11.01.2017 року складеного інспектором Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, [PERSON] було зобов`язано усунути порушення вимог містобудівного законодавства шляхом виготовлення проектної декларації, подання декларації про початок виконання будівельних робіт або знесення прибудови в разі відсутності вищевказаних до 11 травня 2017 року. Постановою №12/2017-Ол від 24.01.2017 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, у розмірі 6970 грн. Згідно довідки КП «Житлогосп» вих. № 602 від 20.06.2017 року, будинок по [ADDRESS] не знаходиться на балансову обліку обслуговування комунального підприємства. Згідно повідомлення відділу в Олександрійському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 15.06.2017 №01-10/766, станом на 01.01.2013 року земельні ділянки за адресою: [ADDRESS] , на праві власності, користування, оренди на території м. Олександрії не зареєстровані. Згідно постанови Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29.05.2017 року у справі №398/388/17, [PERSON] відмовлено у задоволенні позову до Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Держаної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області про визнання дій протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення. Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 10.07.2017 року апеляційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення, постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29.05.2017 року у справі №398/388/17 залишено без змін. Згідно висновку експерта №708/709/17-27 від 24.05.2018 року, 1,4,5 [PERSON] при будівництві прибудови площею 4,6 кв.м. до квартири [ADDRESS] порушено ст. 36 п. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме будівельні роботи були здійснені без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Порушення щодо будівництва прибудови площею 4,6 кв.м. до квартири [ADDRESS] в рамках порушень будівельних, санітарних та протипожежних норм та правил під час експертизи не було виявлено. Еспертизою також встановлено, що прибудова до квартири [ADDRESS] площею 4,60 кв.м. не створює перешкод у користуванні [PERSON] квартирою [ADDRESS] . Також експерт встановив, що прибудова до квартири [ADDRESS] не впливає на освітлення квартири [ADDRESS] . Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 4 ст. 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. У розумінні частини першої ст. 376 ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а і об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником (власниками) отримано право власності. Згідно ч. 7 ст. 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Згідно п.п.5, 22, 23, 24 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» від 30.03.2012 року №6, відповідно до вимог статті 376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади так і органи місцевого самоврядування. У випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК). Знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з`ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів про планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. У необхідних випадках для з`ясування питань, що виникають при розгляді таких справ і потребують спеціальних знань, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може призначити відповідну експертизу. Знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами і санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовилася від такої перебудови. Частиною другою статті 386 ЦК України, передбачено, що власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. За змістом частини першої статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Аналізуючи вищенаведені норми права можна дійти висновку, що позов про усунення перешкод у користуванні майном шляхом знесення чи перебудови самочинної нерухомості збудованої з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, може бути пред`явлено власником цього майна, за умови, що він доведе наявність порушеного права. За загальним правилом ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В ході проведення експертного дослідження експертом не було встанволено перешкод позивачці у користуванні її майном - квартирою [ADDRESS] , внаслідок існування прибудови до квартири № 1 цього ж будинку. Суд вважає висновок експерта №708/709/17-27 від 24.05.2018 року належним та допустимим доказом, оскільки він проведений на підставі ухвали суду уповноваженою особою-експертом, який попереджений про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України, містить вичерпні відповіді на питання поставлені судом, є вмотивованим та науково-обгрунтованим. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, на які позивач посилалась, як на підставу своїх вимог, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що підстав для задоволення позовних вимог судом не встановлено, судові витрати слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed