Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-26 00:00:00

[PERSON] звернулась до Новоайдарського районного суду Луганської області із позовною заявою до Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області про надання додаткового строку про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що [INFO] померла мати [PERSON] , яка мешкала разом з чоловіком [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме земельний пай в колишньому КСП «Перемога». Спадкоємцем майна був її чоловік [PERSON] , який вважався таким, що прийняв спадщину після смерті дружини, але на себе її не переоформляв. [INFO] помер батько. Після його смерті залишилось спадкове майно в тому числі і земельний пай матері. За життя батько склав заповіт, яким всі свої права та обов`язки і своє майно заповідав їй. Вважаючи, що наявність заповіту надає їй право в будь-який час переоформити спадкове майно на себе, відразу не звернулась до нотаріуса. На теперішній час вирішила переоформити на себе спадщину померлого батька, однак коли звернулась до нотаріуса, то з`ясувалось, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини за заповітом і потрібно звернутись до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного, позивач вимушена звернутися до суду з позовною заявою про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за захистом своїх прав. Позивач у судове засідання не з`явилась, просила суд розглядати справу без її участі, позовну заяву просила задовольнити (а.с. 23). Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнала (а.с.33). У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 цього Кодексу. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Судовим розглядом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] (а.с.7). Після її смерті залишилось спадкове майно, у вигляді земельної ділянки площею 2,6307, розташованої на території Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується копією Державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЛГ № 024159 (а.с.17). Відповідно довідки виданої виконкомом Райгородської сільської ради, померла [INFO] [PERSON] була зареєстрована та проживала по день смерті в [ADDRESS] , згідно погосподарської книги № 2. Заповіту в сільраді не має. На день смерті з померлою був зареєстрований та проживав чоловік - [PERSON] , 1936 року народження (а.с.15). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , (а.с.8). Відповідно до положень ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом особистого майнового чи немайнового права та інтересу, одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. Відповідно до копії заповіту [PERSON] заповідав своє майно [PERSON] (а.с.12). Згідно з копії свідоцтва про народження виданого «повторно» серії [NUMBER] [PERSON] , народилась [INFO] , її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.9). Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00024964619 [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила своє дошлюбне прізвище на « [PERSON] » (а.с.10). На даний час позивач не має можливості реалізувати своє право на спадкове майно, після [PERSON] в позасудовому порядку. Оскільки відповідно до інформації приватного нотаріуса Новоайдарського нотаріального округу Луганської області про необхідність звернення до суду посилаючись на те, що строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а звернення було після вищезазначеного строку (а.с.18). Так, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України). Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частина 3 ст. 1272 ЦК України передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Заявляючи вимоги щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що строк пропустила через наявність заповіту та хибного розуміння про право переоформлення спадщини, що, на думку суду, можливо визнати поважною причиною. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, зважаючи на те, що [PERSON] є спадкоємцем за законом та заповітом, має намір прийняти спадщину, зазначила причину пропуску строку, встановленого законом для прийняття спадщини, яка визнана судом поважною, беручи до уваги той факт, що позивач позбавлена в позасудовому порядку реалізувати своє право на спадщину, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню. Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечень не надав. Висновки суду підтверджуються письмовими доказами, дослідженими у судовому засіданні. Згідно ст. ст. 1221, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved