Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-22 00:00:00

[PERSON] звернулась до Приморського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Виконавчого комітету Одеської міської ради, та просить визначити для неї додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], який помер [INFO], обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що [PERSON] був її двоюрідним братом, і після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 30/400 частин квартири [ADDRESS]. Іншими співвласниками цієї квартири в рівних частках по 30/400 частин є його рідний брат - [PERSON], позивачка та її донька - [PERSON]. Після смерті [PERSON] позивачка не зверталась до нотаріальної контори для отримання спадщини у зв'язку з тривалою хворобою її чоловіка, який потребував постійного догляду. Крім того, позивачка вважала, що з відповідними заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] будуть звертатись спадкоємці першої та другої черг - дружина та син, а також рідний брат померлого - [PERSON] У зв'язку з зазначеним, позивачкою був пропущений строк для прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата [PERSON] В судовому засіданні [PERSON] позов підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити, а також подала заяву про розгляд справи в заочному порядку. Представник Виконавчого комітету Одеської міської ради у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином згідно вимог ст. 74 ЦПК України, що підтверджується відповідною відміткою юридичного департаменту Одеської міської ради від 06 червня 2014 року про отримання судової повістки, що свідчить про те, що відповідач про розгляд справи був сповіщений належним чином. У зв'язку з цим, суд вважає за можливе, у відповідності до ст. 224 ЦПК України, та зі згоди позивачки, провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в рівних частках належала на праві власності квартира [ADDRESS], по 30/400 частин квартири кожному. [INFO] помер двоюрідний брат позивачки - [PERSON], що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть серії [NUMBER]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 30/400 частин квартири [ADDRESS]. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. У відповідності до ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч. 4 ст. 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. У судовому засіданні доведено, що спадкоємці першої черги після смерті [PERSON] - його дружина та син, а також спадкоємці другої черги - рідний брат [PERSON] не звертались до нотаріальної контори з відповідними заявами про прийняття спадщини. Вищевказаний факт був встановлений також під час розгляду в Малиновському районному суді м. Одеси цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] та Одеської міської ради про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним і визнання права власності в порядку спадкування, у задоволенні якого рішенням суду від 29 січня 2014 року було відмовлено. Також судом встановлено, що після смерті [PERSON] позивачка не зверталась до нотаріальної контори для отримання спадщини у зв'язку з тривалою хворобою її чоловіка [PERSON], який потребував постійного догляду. У зв'язку з вищевикладеними обставинами [PERSON] звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини лише 21 січня 2014 року, на підставі якої була відкрита спадкова справа. Однак листом Другої Одеської державної нотаріальної контори №59/02-14 від 22 січня 2014 року їй було відмовлено у прийнятті спадщини після смерті [PERSON], у зв'язку з пропуском 6-місячного строку для прийняття такої спадщини згідно вимог ст. ст. 1270, 1272 ЦК України. Факт поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини підтверджується також відповідними виписками КУ «ООПТД» №1265 із медичної кварти стаціонарного хворого від 29 жовтня 2013 року, виписною епікризою Міської клінічної лікарні №9 ім. проф. Мінакова А.І. №12627 від 06 грудня 2013 року, а також копією картки Одеського державного медичного університету №85059 від 19 листопада 2013 року, наданими позивачкою до суду. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до положень ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2007 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Тому суд вважає доведеним у судовому засіданні факт того, що [PERSON] пропуск строку на прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата був обумовлений тривалою хворобою її чоловіка, який потребував постійного догляду, що є об'єктивними поважними причинами для пропуску такого строку. Таким чином, суд вважає обґрунтованими вимоги позивачки щодо визначення їй додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] У відповідності до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, зокрема кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Таким чином, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved