Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-26 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про надання можливості безперешкодного спілкування та участі у вихованні внучки. Вимоги вказаної позовної заяви, з урахуванням уточнених позовних вимог, мотивовані тим, що позивач є матір'ю [PERSON], який перебував у шлюбі із відповідачем по справі [PERSON]. Від вказаного шлюбу [PERSON] та [PERSON] мають дочку [PERSON], яка народилася [INFO]. Після припинення сімейних відносин між [PERSON] та [PERSON] відповідач здійснює перешкоди у вихованні та спілкуванні позивача із своєю внучкою, та всіляко ухиляється від надання позивачу можливості бачитись та спілкуватись із нею. Вказані дії відповідача позивач вважає неправомірними, а так як у добровільному порядку сторонам домовитись про участь позивача у вихованні малолітньої внучки не вдалося, [PERSON] звернулась до суду із вказаним позовом, яким просила визначити спосіб її участі у вихованні онуки. Для розгляду справи позивач не з'явилась, однак надала суду клопотання про розгляд її позовних вимог за її відсутності та уточнивши позовні вимоги просила визначити їй спосіб участі у вихованні та спілкуванні із онукою за місцем проживання позивача в присутності відповідача в продовж світлового дня кожні непарну суботу та парну неділю кожного календарного місяця, а також три години у святкові дні за попереднім погодженням між позивачем та відповідачем. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, направивши до суду клопотання, відповідно до якого уточнені позовні вимоги позивача визнала повністю, розгляд справи просила проводити за її відсутності. Представник третьої особи по справі без самостійних вимог: орган опіки та піклування Золотоніської районної державної адміністрації в судове засідання не з'явилась, однак у попередньому судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечувала, розгляд справи просила проводити за її відсутності. Згідно з ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 цього Кодексу. Так як у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, а відповідач уточнені позовні вимоги визнала повністю, суд вважає за можливе у підготовчому судовому засіданні розглянути справу за відсутності осіб, що беруть участь у справі та прийняти рішення на підставі доказів, що знаходяться у ній. Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до повного задоволення. Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] від 25.12.2015 року, [NUMBER], батьком малолітньої [PERSON] є [PERSON]. Згідно з даними свідоцтва про народження [PERSON], від 23.08.1988 року, [NUMBER] [PERSON] є його матір'ю. Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] є бабою [PERSON], яка народилася [INFO]. Відповідно до ч. 8, 9, 10 ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Згідно з вимогами ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. За змістом ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. Як вбачається з приписів ст. 19 СК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. При розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Таким чином, чинним законодавством України, з однієї сторони, закріплено право позивача, як баби на спілкування зі своєю онукою та право брати участь у її вихованні, а з другої сторони передбачено обов'язок батьків або інших осіб, з якими проживає дитина не чинити перешкоди у здійсненні бабою чи дідом прав щодо виховання внуків та правовий механізм захисту цього права у випадку його порушення у судовому порядку. Суд вважає, що позбавлення позивача права щодо її участі у спілкуванні та вихованні онуки може позбавити дитину родинних зв'язків з такими, любові та турботи з їх боку. Право позивача, як бабусі, на участь у вихованні та спілкуванні з онукою гарантується законодавством, а тому вони не повинні доводити його виникнення чи наявність будь-якими іншими засобами доказування. Доказів неможливості спілкування позивача з [PERSON] протягом вихідних днів, зокрема, що таке спілкування може мати вплив на навчальний процес та/або участь дитини в інших виховних, розвиваючих та позашкільних заходах відповідачем не представлено, в матеріалах справи такі відсутні. На погляд суду, при даному способі участі позивача у вихованні онуки буде дотриманий розумний баланс на участь у її вихованні між позивачем та іншими членами сім'ї, яким таке право теж надано. При цьому, суд звертає увагу сторін, що встановлення вищевказаного способу участі позивачів у вихованні та спілкуванні з онукою не перешкоджає їм у подальшому ставити питання про збільшення чи відповідно зменшення часу спілкування. Суд наголошує сторонам, що не зважаючи на встановлений спосіб участі позивачів у вихованні та спілкуванні з онукою, вони не позбавлені можливості самостійно, за взаємною згодою та у позасудовому порядку, визначати додаткові способи участі позивачів у вихованні та спілкуванні з онукою, а також збільшувати встановлений судом час спілкування. Згідно ч.4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009р. № 2, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи. За таких обставин, враховуючи визнання відповідачем уточнених позовних вимог позивача, відсутність заперечення третьої особи по справі щодо задоволення позовних вимог, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення. У зв'язку із клопотанням позивача по справі, судові витрати із відповідача на користь позивача не стягуються. На підставі зазначеного та

Outcome: approved