Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-07 00:00:00

[PERSON] звернулась до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до Харківської міської ради, в якій просить визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] померла її тітка [PERSON] , місце смерті м.Сніжне Донецької області. Факт смерті підтверджено свідоцтвом про смерть, виданим на тимчасово окупованій території. Для того, щоб встановити факт смерті потрібно було встановити факт родинних відносин. Для цього позивач 16.03.2020 року поїхала на тимчасово окуповану територію збирати необхідні документи. У зв`язку з введенням на території України карантину у позивача не було можливості повернутися до міста Харкова раніше вересня 2020 року. З метою встановлення факту смерті тітки позивач звернулась до суду та рішенням Червонозаводського районного суду м.Харкова від 13.10.2020 року було встановлено факт смерті [PERSON] [INFO] в м.Сніжне Донецької області на тимчасово окупованій території. На підставі вказаного рішення відділом ДРАЦС було складено актовий запис про смерть та видано відповідне свідоцтво про смерть. Після отримання свідоцтва позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини до Шостої харківської міської державної нотаріальної контори. Постановою від 12.11.2020 року державним нотаріусом позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з підстав того, що заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, вона не подала та за однією адресою зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала і не була зареєстрована. Позивач зазначає, що оскільки свідоцтво про смерть було видане лише 21.10.2020 року вона не мала змоги звернутись із заявою до нотаріуса раніше та нею були здійснені усі необхідні дії для прийняття спадщини. Прийняття спадщини було ускладнено необхідністю отримання документів на непідконтрольній Україні території, встановлення факту смерті і внесення актового запису до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, а також встановленими урядом протиепідемічними заходами (карантином). Представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву, згідно якого Харківська міська рада вважає позовні вимоги безпідставними і такими, що не підлягають задоволенню через відсутність обставин, які підтверджували б поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини. Зазначає, що не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини. Вказує про відсутність відомостей, що існували будь-які труднощі у позивача для звернення до нотаріальної контори у шестимісячний строк із відповідною заявою. При цьому сама по собі відсутність документального підтвердження факту смерті [PERSON] жодним чином не доводить наявності істотних труднощів для прийняття спадщини. Процес встановлення факту, що має юридичне значення жодним чином не обмежує позивача у праві та можливості на подання відповідної заяви до нотаріуса. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Позивачем надано до суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якій зазначила про свою незгоду з позицією відповідача. Посилалась на обставини, викладені у позовній заяві. Додатково зазначила, що для заведення спадкової справи має бути факт відкриття спадщини, але спадщина не могла бути відкрита, оскільки не було юридичного факту смерті або оголошення особи померлою. При цьому разом із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса необхідно подати свідоцтво про смерть, однак у позивача не було цього документу. Так само, не було і відповідного запису про смерть в реєстрі. Поштою надіслати документи позивач не мала можливості через відсутність поштового зв`язку на непідконтрольній Україні території. Ухвалою судді від 21.12.2020 року відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 09.03.2021 року закрито підготовче провадження у справі та її призначено до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач вимоги підтримала з підстав, наведених у заяві. В судове засідання представник відповідача не з`явився, причини неявки не повідомив. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив справу розглянути у відсутність представника шостої Харківської міської державної нотаріальної контори. Суд, заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази кожний окремо та у їх сукупності, дійшов наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21.10.2020 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про що 21.10.2020 зроблено відповідний актовий запис №16116. З матеріалів справи вбачається, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За статтею 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно із ч.1 ст.1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня спорідненості включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Встановлено,\~що [PERSON] \~є тіткою\~ [PERSON] ,\~померлої [INFO] .\~Зазначена обставина\~встановлена рішенням\~Червонозаводського районного\~суду міста\~Харкова від\~13.10.2020\~року та\~підтверджується постановою\~державного нотаріуса\~Шостої Харківської\~ Харківської\~міської державної\~нотаріальної контори\~про відмову\~у вчиненні\~нотаріальної дії\~від 12.11.2020\~року. А отже є спадкоємцем п`ятої черги. З постанови державного нотаріуса також вбачається, що спадкова справа №709/2020 була заведена 09.11.2020 року на підставі заяви гр. [PERSON] ; із заявами про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини ніхто не звернувся. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивачем [PERSON] було пропущено встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої тітки [PERSON] у зв`язку з необхідністю встановлення факту смерті останньої на тимчасово окупованій території та отримання свідоцтва про смерть у судовому порядку, а також введенням на території України карантинних заходів, що унеможливило звернутися у встановлені законодавством строки до нотаріальної контори для прийняття спадщини. Причини пропуску встановленого строку підтверджуються копією рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 13.10.2020 року та листом начальника Головного Центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України, з якого вбачається, що позивач виїхала з України до тимчасово окупованої території окремих районів Донецької та Луганської областей 15.03.2020 року та в`їхала на територію України 22.09.2020 року. При зверненні позивача до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, державним нотаріусом Шостої ХМДНК постановою від 12.11.2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті тітки [PERSON] у зв`язку з пропуском встановленого шестимісячного строку. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~ Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. У даній конкретній справі суд вважає, що вказана позивачем причина пропуску строку звернення до нотаріуса є поважною. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] позивач є спадкоємцем за законом, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із необхідністю встановлення факту смерті у судовому порядку та в подальшому оформленні свідоцтва про смерть, а територіальна громада не зверталася до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Суд вважає достатнім строк терміном два місяці для подання [PERSON] заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved