Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-29 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач є інвалідом ІІ групи загального захворювання з дитинства. 13.04.2017 р. позивачем, за згодою та дозволом Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації та згідно з її розпорядженням від 10.04.2017 р. № 201, укладено спадковий договір з [PERSON] , який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Неліним С.О., зареєстровано в реєстрі за № 341. Згода ШРДА на укладення договору була необхідна у зв`язку із тим, що рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 08.02.2016 р. позивача визнано обмежено недієздатною. Спадковий договір позивачем було укладено за наполяганням керівника відділу опіки та піклування Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації так як [PERSON] є її знайомою чи родичкою. Позивач раніше не була знайома з відповідачем і мала бажання укласти договір довічного утримання або спадковий договір з іншою особою, але її змусили укласти спірний договір з [PERSON] . За умовами спадкового договору відповідач взяла на себе зобов`язання постійно, за власні кошти забезпечувати позивача продуктами харчування, необхідним одягом та взуттям кожного сезону, предметами щоденної необхідності та гігієнічними засобами, медикаментами, лікувальними засобами згідно рекомендацій лікарів, а також сплачувати комунальні платежі та вартість послуг за користування електроенергією та міським телефонним зв`язком. Зазначені в договорі від 13.04.2017 р. зобов`язання [PERSON] майже не виконує, добрих довірливих стосунків не склалось , навпаки стосунки становляться все більше напруженими та неприязними. Приходить відповідач дуже рідко, продукти приносить її чоловік в дуже малих кількостях, позивачу надає підписувати чеки з магазину і аптеки. Позивач не знає що підписує, це відбувається у пізній час. Позивач потребує більшої уваги і турботи з боку відповідача у приготуванні їжі, прибирання у квартирі, пранні білизни, але в цьому відмовляють посилаючись на зайнятість. Позивач змушена постійно звертатись за допомогою до знайомих, сусідів та центру соціального обслуговування. Звернення до інших осіб породжують серйозні скандали з чоловіком відповідача - [PERSON] . Він постійно погрожує, що помститься за неправильну поведінку. Такі скандали призводять до того, що у позивача підвищується тиск, двічі був гіпертонічний криз. Після відвідувань [PERSON] позивач викликає швидку допомогу, перебувала на стаціонарному лікуванні. В грудні 2017 р. позивач здала одну кімнату у своїй квартирі і тепер квартирантка надає необхідну допомогу. За таких обставин тау зв`язку із тим, що набувач за спадковим договором від 13.04.2017 р. не виконує своїх зобов`язань за спадковим договором та прохань про допомогу [PERSON] просить суд розірвати спадковий договір укладений між нею та [PERSON] . Провадження у справі відкрито 06.04.2018 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження. Представником відповідача надано відзив на позов де зазначено наступне. Позов є необгрунтованим, викладені в ньому факти не відповідають дійсності. Так, позивач познайомилась з відповідачем та її чоловіком на початку - всередині березня 2017 р. в парку недалеко від їх будинку. Позивач сама до них звернулась з проханням допомогти занести тяжкі сумки і в подальшому стали спілкуватися, обмінялися телефонами. Саме [PERSON] повідомила, що є одинокою людиною, яка потребує турботи та запропонувала укласти спірний договір. Працівники ШРДА відповідачу не відомі, відносин із ними немає. Укладено було саме спадковий договір за проханням позивача, оскільки в разі підписання між сторонами договору довічного утримання [PERSON] втратить можливість щоб її відвідував соціальний працівник з органів соцзабезпечення. Так, відповідач приходить до [PERSON] коли остання просить, або дозволяє прийти. Це може бути як о 09.00 так і о 22.00. З цього приводу сторони домовляються телефоном. Перелік продукції, ліків, засобів гігієни, одягу, взуття тощо також обумовлюється позивачем. Позивач завжди підписує чеки, квитанції, завжди всім задоволена. Навіть після подачі позову [PERSON] приймає від відповідача продукти, речі, матеріальну допомогу. Комунальні платежі також сплачуються відповідачем. У відповідь на відзив представник позивача вказала, що [PERSON] не збирала документи на укладення договору. Позивач не є людиною, якій відомо і про існування спадкового договору і так, вона бажала щоб соціальний працівник до неї приходив і після закінчення укладеного з ним договору. Розпорядження ШРДА «Про надання згоди та дозволу [PERSON] на укладення спадкового договору з [PERSON] » за № 201 від 10.04.2017 р. позивач не бачила до відвідування нотаріуса. Відповідач майже не приходить до позивача, не телефонує і не погоджує часу відвідувань. До [PERSON] приходить чоловік відповідача і дуже пізно і без будь - яких узгоджень. Позивач бажає захисту від людей які її ображають, погрожують, доводять до гіпертонічних кризів та інших стресів. Від представника Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації надійшли пояснення на позов. Представник ШРДА зазначає, що рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 08.02.2016 р. скасовано рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12.01.2009 року про визнання [PERSON] , [INFO] недієздатною. Визнано [PERSON] обмежено дієздатною. Піклувальник позивачу не призначався, жодних заяв з цього приводу від фізичних осіб не надходило. Відтак, відповідно до вимог ст. 65 ЦК України піклування над позивачем здійснюється органом опіки та піклування в особі Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації. Усі види соціальних послуг надаються підопічній соціальним працівником спеціалізованого відділення соціальної допомоги вдома інвалідам з психічними захворюваннями Київського міського територіального центру. 13.02.2017 р. до ШРДА надійшла заява [PERSON] про надання дозволу на укладення спадкового договору з [PERSON] . Такий дозвіл було надано за умови забезпечення підопічною продуктами харчування , сезонним одягом (у тому числі - білизною) та взуттям, предметами щоденної необхідності та гігієнічними засобами, медикаментами, лікувальними засобами. 04.01.20128 р. до Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації надійшло звернення [PERSON] щодо неналежного виконання умов спадкового договору, а також щодо можливого порушення прав підопічної працівниками органу опіки та піклування ШРДА. У межах реагування [PERSON] було зобов`язано терміново подати звіт про виконання обов`язків за договором. З огляду на надані документи було встановлено, що відповідач за власні кошти забезпечує [PERSON] продуктами харчування, предметами щоденної необхідності та гігієнічними засобами, медикаментами, лікувальними засобами та іншими товарами. Крім того, [PERSON] за власні кошти сплачує послуги мобільного зв`язку, яким користується [PERSON] , комунальні послуги, вартість послуг за користування електроенергією та інші платежі, стосуються квартири. Додатково [PERSON] на вимогу [PERSON] щомісяця надає матеріальну допомогу, шляхом зарахування коштів на особистий рахунок позивача, відкритий в ПАТ «ПриватБанк» . Приготування їжі, прибирання в квартирі, прання білизни та надання санітарно-гігієнічних процедур спадковим договором не передбачені. Дані послуги надаються соціальним працівником. З [PERSON] проведено профілактичну бесіду з метою попередження неналежного виконання договору. У зв`язку із тим, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Неліним С.О. не дотримано вимоги ст. 181 ЦПК України - копії пояснень до позову не направлено учасникам процесу, до пояснень застосовано положення ч. 4 ст. 183 ЦПК України. В судовому засіданні позивач, її представник підтримали позов, просили задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача заперечував щодо задоволення позову у зв`язку із його безпідставністю. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нелін С.О. просив розглянути справу за його відсутності. Представник Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явися, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали справи, опитавши свідків та надавши оцінку письмовим доказам суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного. Позивач [PERSON] , [INFO] є інвалідом ІІ групи загального захворювання з дитинства. Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 12.01.2009 р. [PERSON] визнано недієздатною особою. Разом з тим, 08.02.2016 р. Шевченківським районним судом м. Києва ухвалено рішення, яким частково задоволено заяву [PERSON] . Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12.01.2009 р. про визнання [PERSON] недієздатною скасовано. [PERSON] визнано обмежено дієздатною. В задоволенні решти заяви відмовлено. Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про те, що [PERSON] у встановленому законом порядку було призначено піклувальника. До встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування, відповідно до ст. 65 ЦК України. Як свідчать матеріали справи, 10.04.2017 року Шевченківською районною в місті Києві державної адміністрації прийнято розпорядження № 201 «Про надання згоди та дозволу [PERSON] на укладення спадкового договору з [PERSON] ». Так, 13 квітня 2017 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено спадковий договір, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Неліним С.О. За приписами ст. 1302 ЦК України за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача. За умовами спірного договору [PERSON] (відчужувач) передає після смерті у власність [PERSON] (набувачу) квартиру [ADDRESS] , а набувач зобов`язується виконувати розпорядження відчужувача, зазначені у цьому Договорі. Так, набувач [PERSON] взяла на себе зобов`язання постійно, за власні кошти забезпечувати відчужувача продуктами харчування, необхідним сезонним одягом (у тому числі білизною) та взуттям, предметами щоденної необхідності та гігієнічними засобами; постійно за власні кошти забезпечувати відчужувача медикаментами, лікувальними засобами згідно з рекомендаціями лікаря, незалежно від вартості таких медикаментів, лікувальних засобів; сплачувати у строки, зазначені у квитанціях чи будь - яких інших платіжних документах, за власні кошти комунальні платежі, щ стосуються квартири, яка є предметом цього договору, а також вартість послуг за користування електроенергією та міським телефонним зв`язком. Також відповідач взяв на себе зобов`язання у разі смерті відчужувача поховати останнього на цвинтарі. Відповідно до положень ст. 1308 ЦК України спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу відчужувача у разі невиконання набувачем його розпоряджень. У п. 4.6. спадкового договору сторони також вказали про можливість його розірвання на вимогу відчужувача в разі невиконання набувачем розпоряджень відчужувача. Позивач, її представник зазначають, що [PERSON] умови спадкового договору не виконуються, вона приходить до [PERSON] дуже рідко на 10-15 хв., продукти харчування приносить чоловік відповідача та надає підписати чеки. [PERSON] також вказала, що чоловік відповідачки постійно погрожує, забороняє спілкуватись з іншими людьми. Спілкування з ним, відповідачем призводить до погіршення стану здоров`я, дратування. В свою чергу представник відповідача зазначив, що виконуються всі розпорядження [PERSON] , вона приймала і приймає виконання умов спадкового договору. За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами, в розумінні положень ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними, відповідно до вимог ст. 77 ЦПК України, є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. За положеннями ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Опитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] , який на момент укладення спірного договору проживав у позивача зазначив, що [PERSON] скаржилась на відповідача, яка не допомагає. Позивач також казала про те, що хоче відмовитись від угоди, оскільки спілкування з відповідачем та її чоловіком її дратує. Свідок [PERSON] вказала на т е, що їй відомо про укладення [PERSON] спадкового договору, проте з ким його укладено вона не знає. Позивач казала, що її ображають і хоче щоб її опікуном була інша особа. Свідок [PERSON] повідомила в судовому засіданні, що позивач підписала угоду внаслідок обману. Свідок допомагає [PERSON] , возить її по лікарях, оскільки від відповідача немає допомоги. З іншого боку свідок [PERSON] повідомив, що на прохання подружжя [PERSON] підвозив [PERSON] до санаторію, до ЖЕКу. Свідок [PERSON] також зазначив у судовому засіданні, що на прохання відповідача допомагав [PERSON] з переміщенням по місту. Бачив, як позивач та відповідач спілкуються, відчуття того, що [PERSON] є пригніченою не виникало. Свідок [PERSON] , чоловік відповідача повідомив суду, що саме [PERSON] була ініціатором укладення спадкового договору. Відносини із [PERSON] нормальні. Свідок на прохання позивача приносив продукти, ходив до магазину, прибирав. Також за проханням позивача її підвозили і до лікарів і в санаторій. Умови договору виконувались в повному обсязі. Також матеріали справи свідчать про те, що протягом дії договору [PERSON] сплачувались витрати за спожитий [PERSON] газ, опалення, за централізоване постачання холодної води та водовідведення, інтернет послуги, за утримання будинків і прибудинкової території, централізоване постачання гарячої води, абонентська плата за телефонний зв`язок, витрати за користування електроенергією, що підтверджується копіями квитанцій, які долучені до відзиву на позов. Також матеріали справи містять копії фіскальних чеків, які містять підпис позивача про отримання як продуктів харчування, ліків, засобів гігієни тощо. Крім того, [PERSON] , і це підтверджується квитанціями ПАТ «ПриватБанк» на рахунок позивача відповідач здійснював перерахунок власних коштів на рахунок [PERSON] Так позивачем не заперечувалась та обставина, що [PERSON] приносив продукти та ліки, але в не великих кількостях, чеки підписувались без звірки. Разом з тим, суд не може взяти до уваги виключно пояснення позивача та її представника з цього приводу, оскільки за відсутності відповідних доказів, такі доводи є припущеннями. Також суд не може покласти в основу рішення твердження позивача, щодо погроз з боку чоловіка відповідача за відсутності будь - яких належних та допустимих доказів. Також не заслуговують на увагу доводи позивача про відсутність наміру укладення спірного договору з відповідачем, зважаючи на надану представником ШРДА копію заяви [PERSON] до органу опіки про надання згоди на укладення договору від 13.02.2017 року. З іншого боку необхідно зазначити, що здійснення передачі продуктів, ліків, фіскальних чеків та платіжних квитанцій чоловіком відповідача [PERSON] не протирічить умовам спірного договору щодо забезпечення позивача такими речами відповідно до п. 3.3.1-3.3.3, оскільки домовленості сторін не позбавляють сторону договору надавати такі доручення. Приймаючи до уваги вищенаведене, суд вважає за можливе прийти до висновку, що покази свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] неузгоджуються з іншими доказами дослідженими у судовому засіданні. Також слід наголосити, що під розгляду справи було переглянуто відеозаписи, долучені стороною відповідача для підтвердження своєї позиції, проте суд вважає за можливе не прийняти їх до уваги, з огляду на наступне. За приписами ч. 1 ст. 307 ЦК України фізична особа може бути знята на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку лише за її згодою. Згода особи на знімання її на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку припускається, якщо зйомки проводяться відкрито на вулиці, на зборах, конференціях, мітингах та інших заходах публічного характеру. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом, відповідно до ч. 1 ст. 78 ЦК України. Зважаючи на те, що позивач в судовому засіданні пояснила, що не надавала згоду на її зйомку, що за відсутності доказів зворотного дає підстави для застосування вимог ч. 1 ст. 78 ЦПК України. Так, за положеннями ч. 1 ст. 81ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Підсумовуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено обставин, з якими чинне законодавство передбачає можливість для розірвання спадкового договору за вимогою відчужувача, оскільки відсутні належні та допустимі докази, які б надали суду можливість зробити висновки, що [PERSON] не виконуються належним чином його вимоги. Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: dismissed