Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

[PERSON] звернулась до Дунаєвецького районного суду Хмельницької області з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що її баба по батьківській лінії [PERSON] [INFO] померла, з якою на дату смерті позивачка проживала окремо. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки, що розташована за адресою: [ADDRESS] площею 0,337 га. (державний акт серії ХМ №002255). На випадок своєї смерті [PERSON] залишила заповіт, відповідно до якого означену земельну ділянку заповіла [PERSON] та [PERSON] в рівних частках, проте спадкоємці за заповітом прийняти спадщину не бажають, до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини не звертались. [PERSON] ,10.09.2020 звернувшись до приватного нотаріуса Дунаєвецького районного нотаріального округу Бугерко Н.А. як спадкоємиця за законом з метою оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із закінченням шестимісячного строку для прийняття спадщини з дня смерті спадкодавця. Вказані обставини унеможливлюють реалізацію спадкових прав [PERSON] , а тому просить суд визначити її додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби. Згідно з ухвалою суду від 09 лютого 2021 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, надано відповідачам строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив. Ухвалою суду від 02 березня 2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, однак подала заяву, в якій вимоги позову підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити, розгляд справи провести у її відсутності. Представник відповідача -\~Дунаєвецької міської ради Хмельницької області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, подав до суду заяву, відповідно до якої не заперечив проти задоволення позовних вимог, розгляд справи просив провести за відсутності представника відповідача. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, через канцелярію суду подали заяви, у яких не заперечують щодо задоволення позовних вимог, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталися та звертатись не будуть, розгляд справи просили проводити за їх відсутності. Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, вважає що позовні вимоги підлягають до задоволення. Судом встановлено, що відповідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 24.11.2020 вбачається, що згідно актового запису №190 від 14.02.2010, складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Хмельницькому Хмельницького міськрайонного управління юстиції зареєстровано шлюб, у якому дошлюбне прізвище дружини « [PERSON] » змінено на прізвище чоловіка « [PERSON] » . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] батько позивачки народився [INFO] , в графі «мати» вказано - [PERSON] . За змістом свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народилась [INFO] , в графі «батько» вказано - [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , померла [INFO] . За життя [PERSON] залишила заповіт від 15 серпня 2007 року, посвідчений секретарем Чаньківської сільської ради Дунаєвецькокого району Хмельницької області,зареєстрований в реєстрі за №586, згідно якого державний акт на право приватної власності на землю серії ХМ №002255 земельна ділянка, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] розміром 0,337га заповіла [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах. На дату смерті [PERSON] проживала та була зареєстрована одна, що підтверджується довідкою Комунального підприємства Дунаєвецької міської ради «Брагоустрій Дунаєвеччини» №23 від 18.06.2020 року. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 03.03.2021 року №63784158, спадкова справи до майна померлої [PERSON] не заводилась. Разом з цим, до спадкової маси на дату смерті [PERSON] входить земельна ділянка, площею 0,337га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , право власності на яку посвідчено Державним актом на право приватної власності на землю серії ХМ №002255. Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що позивачка є онукою по батьківській лінії померлої [PERSON] та спадкоємицею за законом після смерті баби, між тим, у визначений законом шестимісячний строк з дня її смерті із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернулась, що стало підставою для звернення до суду з означеним позовом. Згідно постанови № 464/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.09.2020 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що вона пропустила встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний\~строк для прийняття спадщини. За змістом позовної заяви слідує, що позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки хворіла, що підтверджується довідками Хмельницької міської поліклініки № № 27, 42, 63, 84,96,102, згідно яких хворіла у період з 04.03.2014 по 16.07.2014 року. Вирішуючи обґрунтованість доводів позивачки щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених нею на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне. Статтею 263ЦПК України\~передбачено, що рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до положень\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до\~статті 1217ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно зі\~статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця. Відповідно до частин першої та третьої\~статті 12ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частин першої та другої\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті баби, [PERSON] подала медичні довідки Хмельницької міської поліклініки №1 , з яких вбачається, що вона у період з 04.03.2014 по 16.07.2014 року, тобто, протягом шести місяців після смерті баби, періодично знаходився на лікуванні. Вказані обставини свідчать про наявність підстав для задоволення позову, адже пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини. Аналогічний висновок викладено і в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі N 315/714/19 від 23 листопада 2020 року. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ Таким чином, враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом п`ятої черги є онука [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивачка пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з хворобою, відповідачі проти задоволення позову не заперечують, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачкою суд визнає поважним.

Outcome: approved