Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-17 00:00:00

[PERSON] звернулась до Богодухівського районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, за участю третьої особи Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області, у якій просить: 1) визначити, що частка [PERSON] , [INFO] , у спільній сумісній власності подружжя на квартиру із господарськими будівлями, розташованими у [ADDRESS] , яка належить йому та [PERSON] , [INFO] , на підставі договору купівлі-продажу від 15.01.1992, посвідченого державним нотаріусом Богодухівської держнотконтори Харківської області, становить 1/2 (одну другу); 2) визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності на 1/4 (одну четверту) частину квартири із господарськими будівлями, розташованими за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначає, що [INFO] помер її батько, [PERSON] . [INFO] померла мати позивача, [PERSON] . За життя батьки постійно проживали у [ADDRESS] . [PERSON] заповіту не залишив. [PERSON] залишила заповіт, посвідчений 09.10.2014, відповідно до якого все своє майно вона заповідала сестрі [PERSON] (відповідач у справі). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається у тому числі із вищевказаної квартири із господарськими будівлями, розташованими у [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 15.01.1992, посвідченим державним нотаріусом Богодухівської держнотконтори Харківської області та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.07.2019. [PERSON] вказала, що на момент смерті батька, [PERSON] , його спадкоємцями першої черги за законом були позивач [PERSON] , відповідач [PERSON] та їх мати, дружина спадкодавця, [PERSON] .. Позивач прийняла спадщину після смерті [PERSON] , про що надала відповідну заяву до Богодухівської держнотконтори. [PERSON] також прийняла спадщину після смерті чоловіка, [PERSON] , оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідач [PERSON] спадщину після смерті [PERSON] не прийняла. У свою чергу, єдиною спадкоємицею майна [PERSON] є відповідач [PERSON] , яка спадщину прийняла, про що надала відповідну заяву до Богодухівської держнотконтори. Інші спадкоємці майна [PERSON] та [PERSON] відсутні. Для оформлення своїх спадкових прав позивач звернулась до Богодухівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] .. Однак, при огляді документів було виявлено, що у договорі купівлі-продажу спірної квартири власником зазначено [PERSON] , при цьому її чоловікові [PERSON] належить 1/2 (одна друга) частина квартири, як на майно, що набуте під час зареєстрованого шлюбу, але за життя ним не було отримано відповідного правовстановлюючого документу про належність цього нерухомого майна. Таким чином, позивач [PERSON] та її мати, [PERSON] є спадкоємцями вказаної 1/2 (однієї другої) частини квартири, що належала [PERSON] , при цьому їх частки є рівними, тобто по 1/4 (одній четвертій) частки кожному. Позивач вважає, що їй має належати 1/4 (одна четверта) частка вказаної квартири, як спадкоємиці [PERSON] .. З урахуванням того, що частка [PERSON] становить 1/2 (одну другу) у праві спільної сумісної власності та 1/4 (одну другу) частки, успадкованої після [PERSON] , її загальна частка у вказаній квартирі становить 3/4 (три четверті). Оскільки спадкоємицею майна [PERSON] є відповідач [PERSON] , то їй мають належати вказані 3/4 (три четверті) частки вказаної квартири. У зв`язку з викладеним, 14.07.2021 нотаріусом було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та рекомендовано вирішити вказане питання у судовому порядку, звернувшись до суду з позовною заявою. Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 07.09.2021 по справі № 613/1293/21 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання на 30 вересня 2021 року о 09 год. 00 хв.. 30.09.2021 до суду надійшов зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області, в якому [PERSON] просить суд: 1) визначити, що частка [PERSON] , [INFO] , у спільній сумісній власності подружжя на квартиру із господарськими будівлями, розташованими у [ADDRESS] , яка належить їй та [PERSON] , [INFO] , на підставі договору купівлі-продажу від 15.01.1992, посвідченого державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області, становить 1/2 (одну другу) частину; 2) визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності на 3/4 (три четвертої) частини квартири із господарськими будівлями, розташованими за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначає, що відповідач (позивач за первісним позовом) [PERSON] є її рідною сестрою. Їхніми батьками є [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , які за життя постійно проживали за адресою: [ADDRESS] . [INFO] помер їх батько, [PERSON] , заповіту не залишив. [INFO] померла їх мати, [PERSON] , яка залишила заповіт, посвідчений 09.10.2014, відповідно до якого все своє майно вона заповідала [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається у тому числі із вищевказаної квартири із господарськими будівлями, розташованими у [ADDRESS] . [PERSON] вказала, що на момент смерті батька, [PERSON] його спадкоємцями першої черги за законом були [PERSON] , [PERSON] та їх мати, дружина спадкодавця, [PERSON] .. Позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) [PERSON] прийняла спадщину після смерті [PERSON] , про що надала відповідну заяву до Богодухівської держнотконтори. [PERSON] також прийняла спадщину після смерті чоловіка, [PERSON] , оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. [PERSON] спадщину після смерті [PERSON] не прийняла. У свою чергу, [PERSON] є єдиною спадкоємицею майна [PERSON] , яка спадщину прийняла, про що надала відповідну заяву до Богодухівської держнотконтори. Інші спадкоємці майна [PERSON] та [PERSON] відсутні. Для оформлення своїх спадкових прав [PERSON] звернулась до Богодухівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] .. Однак, при огляді документів було виявлено, що у договорі купівлі-продажу спірної квартири власником зазначено [PERSON] , при цьому її чоловікові [PERSON] належить 1/2 (одна друга) частина квартири, як на майно, що набуте під час зареєстрованого шлюбу, але за життя ним не було отримано відповідного правовстановлюючого документу про належність цього нерухомого майна. У зв`язку з чим [PERSON] та [PERSON] нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано звернутися до суду із позовом. Таким чином, [PERSON] належить 1/2 (одна друга) частини квартири, як на майно, що набуте під час зареєстрованого шлюбу. [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями вказаної 1/2 (однієї другої) частини квартири, що належала [PERSON] , при цьому їх частки є рівними, тобто по 1/4 (одній четвертій) частки кожному. Отже, [PERSON] має належати 1/4 (одна четверта) частка вказаної квартири, як спадкоємиці [PERSON] .. З урахуванням того, що частка [PERSON] становить 1/2 (одну другу) у праві спільної сумісної власності та 1/4 (одну другу) частки, успадкованої після [PERSON] , її загальна частка у вказаній квартирі становить 3/4 (три четверті). Оскільки єдиною спадкоємицею майна [PERSON] є [PERSON] , то їй мають належати вказані 3/4 (три четверті) частки вказаної квартири. Ухвалою суду від 30.09.2021 прийнято зустрічний позов [PERSON] та об`єднано зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування в одне провадження з первісним позовом [PERSON] , до [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування та визначено розглядати в порядку загального позовного провадження разом із первісним позовом. Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 22.10.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Заходи забезпечення позову не вживались. Інші процесуальні дії у справі не проводились. Сторони, їх представники та представник третьої особи в судове засідання не прибули, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені належним чином. Від представника позивача за первісним позовом [PERSON] (перший відповідач за зустрічним позовом) адвоката Векленка В.І. надійшла до суду заява про проведення судового засідання за відсутності позивача та представника позивача. Зазначив, що позовні вимоги [PERSON] підтримує в повному обсязі. Проти задоволення зустрічного позову не заперечує. Перший відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) [PERSON] подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності. Зазначила, не заперечує проти задоволення первісного позову. Зустрічний позов підтримала та просила задовольнити. Представник другого відповідача Богодухівської міської ради Харківської області подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Зазначив, що при вирішенні справи покладається на розсуд суду. Представник третьої особи Богодухівської державної нотаріальної контори в підготовче засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Зазначив, що питання задоволення заяви залишає на розсуд суду. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи викладене, беручи до уваги, що всі учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності. Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, відповідно до Витягу № 00031581724 від 09.07.2021 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, що 12 січня 1960 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Богодухівського районного управління юстиції Харківської області було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 5 (а.с. 9). [PERSON] , [INFO] (позивач за первісним позовом, перший відповідач за зустрічним позовом) та [PERSON] , [INFO] (перший відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом) є рідними сестрами, а їх батьками є [PERSON] та [PERSON] . Вказане підтверджується копіями свідоцтв про народження серії [NUMBER] від 09.07.2021, серії [NUMBER] від 22.11.2019 та копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 25.02.2011 (а.с. 8, 53, 54). Відповідно до наявних у матеріалах справи копій договору купівлі-продажу від 15.01.1992, посвідченого державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області, зареєстрованого в реєстрі за № 43 та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 175642892 від 30.07.2019, [PERSON] є власником квартири, загальною площею 45,7 кв.м., житловою площею 29,5 кв.м. із господарськими спорудами: 1/16 частина погребу, сарай, гараж, розташованими за адресою: [ADDRESS] . Форма власності приватна, розмір частки - 1 (а.с. 12, 13 ). Рішенням Богодухівської міської ради Харківської області від 20.11.2015 № 8-VІІ [ADDRESS] . Відповідно до копії домової книги для прописки громадян, у квартирі [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований за вказаною адресою з 14.02.1992 по 24.06.2014, [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за цією адресою з 14.02.1992 по 06.01.1998 та з 01.08.1998 по 08.05.2019 (а.с. 18-22). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 11.06.2014 (а.с. 10). 24 липня 2014 року державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори було заведено спадкову справу до майна померлого [PERSON] (номер у спадковому реєстрі 56345077, номер у нотаріуса 344/2014) (а.с. 27-28). 24 липня 2014 року [PERSON] було подано державному нотаріусу Богодухівської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , як спадкоємицею за законом першої черги (зворотній бік а.с. 27). Інших заяв, окрім заяви [PERSON] про прийняття спадщини, матеріали спадкової справи [PERSON] не містять. [PERSON] на день смерті чоловіка [PERSON] була зареєстрована разом із ним за адресою : [ADDRESS] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 26.04.2019 (а.с. 11). Відповідно до копії заповіту від 09.10.2014, посвідченого державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області, зареєстрованого в реєстрі за № 1-1917, [PERSON] заповідала все майно, яке буде належати їй на день смерті, де б таке не містилось та з чого б воно не складалось, а також всього того, що згідно із законодавством України може бути успадкованим, у повному обсязі доньці [PERSON] , [INFO] (а.с. 25). 09 жовтня 2019 року державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори було заведено спадкову справу до майна померлого [PERSON] (номер у спадковому реєстрі 64863632, номер у нотаріуса 437/2019) (а.с. 29-30). 09 жовтня 2019 року [PERSON] було подано державному нотаріусу Богодухівської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] як спадкоємицею за заповітом (зворотній бік а.с. 29). Повідомленням Богодухівської державної нотаріальної контори від 14.07.2021 № 960/01-16, відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька, [PERSON] , з посиланням на неможливість визначити склад спадкового майна, оскільки до нотаріальної контори було надано правовстановлюючий документ на нерухоме майно: договір купівлі-продажу, посвідчений Богодухівською державною нотаріальною конторою 15 січня 1992 року за реєстровим № 43, згідно з яким покупцем квартири [ADDRESS] є дружина померлого батька, [PERSON] . Вищезазначена квартира набувалася нею за час перебування в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . З посиланням на ст. 22 Кодексу про шлюб та сім`ю України від 20.06.1961 зазначено, що майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Отже, не дивлячись на те, що за правовстановлюючим документом на вищезазначену квартиру титульним власником є [PERSON] , її чоловікові, [PERSON] , належить 1/2 частина квартири, як на майно, що набуте під час зареєстрованого шлюбу, але за життя ним не було отримано відповідного правовстановлюючого документу про належність цього нерухомого майна. Отже, видача [PERSON] свідоцтва про право на спадщину на майно померлого [INFO] батька, [PERSON] спадкоємицею якого є [PERSON] та була його дружина, [PERSON] , яка померла [INFO] , буде суперечити діючому законодавству України. Рекомендовано звернутися до суду з метою визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом після померлого [INFO] батька, [PERSON] або визначити за ним 1/2 частину у праві власності на квартиру, як на майно, набуте під час шлюбу (а.с. 26). Таким чином, [PERSON] прийняла спадщину після смерті [PERSON] , про що надала відповідну заяву до Богодухівської державної нотаріальної контори. [PERSON] також прийняла спадщину після смерті чоловіка, [PERSON] , оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. [PERSON] спадщину після смерті [PERSON] не приймала, оскільки з відповідною заявою до нотаріальної контори не зверталася. При цьому, [PERSON] є єдиною спадкоємицею за заповітом майна [PERSON] , яка спадщину прийняла, про що надала відповідну заяву до Богодухівської державної нотаріальної контори. Інші спадкоємці майна [PERSON] та [PERSON] відсутні. Технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] виготовлений КП «Богодухівське БТІ» 05.08.2021 на ім`я [PERSON] (а.с. 14-17). Відповідну до звіту, наданого ФОП [PERSON] про оцінку житлової трикімнатної квартири, загальною площею 45,70 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] , вартість об`єкта оцінки станом на 10.08.2021 становить 134000,00 грн. (а.с. 23-24). На підставі викладеного вище, [PERSON] та [PERSON] позбавлені можливості вирішити питання оформлення спадщини у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] в позасудовому порядку, оскільки дана квартира набувалася [PERSON] за час перебування у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , та їх частки у праві спільної сумісної власності подружжя за життя не виділялися. Відповідно до статті 60\~СК України майно,\~набуте подружжям\~за час\~шлюбу,\~належить дружині\~та чоловікові\~на праві\~спільної сумісної\~власності незалежно\~від того,\~що один\~з них\~не мав\~з поважної\~причини (навчання,\~ведення домашнього\~господарства,\~догляд за\~дітьми,\~хвороба тощо)\~самостійного заробітку\~(доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Судом встановлено, що право власності на спірну квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] було набуте [PERSON] під час перебування у шлюбі з [PERSON] , тобто дане нерухоме майно є спільною сумісною власністю подружжя. Частиною 1 статті 70 СК України передбачено, що у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Відповідно до ст.\~355\~ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Згідно з ч. 3 ст. 368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з роз`ясненнями, наданими Пленумом ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ в п. 3.4 Інформаційного листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», відповідно до ст.\~1226\~ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. Відповідно до абз. 3 п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995, частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. Розмір часток у спільній сумісній власності подружжя визначається за нормами Кодекса про шлюб та сім`ю. Статтею 328\~ЦК України встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність права власності не встановлена судом. Згідно з ст.\~22\~Кодексу про\~шлюб та\~сім`ю України (чинного на момент укладення договору купівлі-продажу квартири) майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку. Згідно з ст.\~28\~Кодексу про\~шлюб та\~сім`ю України передбачено, що в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. Таким чином, оскільки вищевказана квартира є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки у праві спільної сумісної власності у даній квартирі не визначались, ані за домовленістю співвласників, ані за рішенням суду, тому частки кожного співвласника квартири є рівними, та становлять 1/2 (одну другу) частину за [PERSON] та 1/2 (одну другу) частину за [PERSON] .. Як встановлено статтею 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Згідно з\~ч.\~1,\~ч.\~2\~ст.\~1220\~ЦК України\~спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 5\~ст. 1268 ЦК\~України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3\~ст. 1296 ЦК\~відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті\~1296,\~1297 ЦК). Частиною першою статті 15\~ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За змістом статті 392\~ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право. Відповідно до\~ст. 328 ЦК України\~право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Таким чином, судом встановлено, що позивачка за первісним позовом [PERSON] та її мати, [PERSON] є спадкоємцями вищевказаної 1/2 (однієї другої) частини квартири за адресою: [ADDRESS] , що належала [PERSON] . При цьому частки [PERSON] та [PERSON] є рівними, тобто по 1/4 (одній четвертій) частки кожному. Враховуючи те, що нотаріусом відмовлено у вчинені нотаріальної дії щодо видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину на частку вказаної квартири після смерті батька, беручи до уваги, що [PERSON] згідно ч. 1 ст.\~1268\~ЦК України прийняла спадщину у строки, визначені ч. 1 ст. 1270 ЦК України, однак позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину на частину цієї квартири, суд вважає, що її позовні вимоги щодо визнання за [PERSON] в порядку спадкування за законом права власності на 1/4 (одну четверту) частину квартири за адресою: [ADDRESS] ,\~ підлягають задоволенню. Щодо вимог за зустрічним позовом [PERSON] , суд зазначає, що частка її матері - [PERSON] становить 1/2 (одну другу) частину у праві спільної сумісної власності подружжя та 1/4 (одну другу) частину, успадкованої [PERSON] після смерті чоловіка [PERSON] , а тому її загальна частка у квартирі за адресою: [ADDRESS] , становить 3/4 (три четверті) частини. Оскільки єдиною спадкоємицею за заповітом майна [PERSON] є її донька [PERSON] , беручи до уваги, що [PERSON] згідно ч. 1 ст.\~1268\~ЦК України прийняла спадщину у строки, визначені ч. 1 ст. 1270 ЦК України, однак, позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину на частину вказаної квартири за, суд вважає, що її позовні вимоги щодо визнання за нею в порядку спадкування права власності на 3/4 (трьох четвертих) часток квартири адресою: [ADDRESS] квартири підлягають задоволенню.

Outcome: approved