Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-25 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з заявою за участю заінтересованої особи Лісогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про встановлення факту родинних відносин. [PERSON] посилається на те, що її тітка - рідна сестра її матері ([PERSON]) [PERSON], [INFO], власних дітей не мала і з 1980 року проживала разом зі нею та її сином, і тому залишила заповіт на належну їй земельний частку (пай), розміром 3,72 умовних кадастрових гектара у землях КСП «Бужок» с. Моломолинці Хмельницького району та на майновий пай у майні вказаного КСП «Бужок» її сину - [PERSON]. Вказаний заповіт 25 грудня 2002 року було посвідчено секретарем Гнатовецької сільської ради Хмельницького району. В погосподарських книгах села Моломолинці за 1958-1960 роки зазначено, що її мати - [PERSON] [INFO], її тітка - [PERSON] [INFO] та бабуся - [PERSON] [INFO] проживали у одному домогосподарстві в с. Моломолинці (особовий рахунок 197). Син [PERSON] не зміг отримати вказану спадщину, оскільки помер 06 травня 2003 року у віці 19 років. На день смерті [PERSON] 20.01.2006 р. відкрилась спадщина на вказане майно, проте впродовж передбачених законом 6 місяців з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини ніхто не звернувся, оскільки крім заявниці у покійної більше рідних не було. [PERSON] не була ознайомлена з вимогами цивільного законодавства України щодо порядку оформлення спадкових прав і своєчасно заяву до нотаріальної контори не подала. Наведені обставини доводяться доданими копіями заповіту [PERSON] від 25.12.2002 р., копією свідоцтва про народження [PERSON] від 24.04.2008 р., копією свідоцтва про смерть [PERSON] від 19.04.2018 р., копією свідоцтва про смерть [PERSON] від 23.05.2018 р., а також довідками виконкому Лісогринівецької сільської ради від 10.05.2018 р., від 13.02.2019 р. а також копією виписки із погосподарської книги №3. Як племінниця [PERSON], заявниця є її єдиним спадкоємцем спадкування за законом. Після її звернення до приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу з питанням про оформлення своїх спадкових прав на належне покійній тітці майно в 2018 році заявниці було відмовлено у оформленні спадщини через те, що вона пропустила передбачений законом шестимісячний термін для прийняття спадщини. [PERSON] змушена була звертатися до Хмельницького міськрайонного суду з позовною заявою про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду у 2018 році заява була задоволена і їй було визначено додатковий строк для прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] тривалістю у 2 місяці. Отримавши судове рішення, заявниця повторно звернулася до нотаріальної контори і 03 грудня 2018 року спадкова справа за її заявою нотаріусом була заведена. Разом з тим, 01 лютого 2019 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, на цей раз, з причини відсутності у неї письмових доказів факту її родинних відносин як племінниці із спадкодавцем [PERSON]. Відмовляючи у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, приватний нотаріус у листі від 01.02.2019 р. за вих. №85/02-14 зазначила, що спадкова справа після смерті [PERSON] за її заявою була заведена 03.12.2018 р. Однак через відсутність доказів перебування у родинних відносинах із спадкодавицею, їй рекомендовано звернутися до суду для встановлення юридичного факту наявності родинних відносин із спадкодавцем. [PERSON] посилається на те, що згідно повідомлення Державного архіву Хмельницької області від 28.01.2019 р. за вих. №1121/01.01-12/2018 про відсутність запису в книзі реєстрації актів про народження Моломолинецької сільської ради Хмельницького району за 1924 рік - на державне зберігання не надходили. За відсутності у архіві цих актових записів про народження її матері у 1928 році та її тітки у 1924 році - неможливо в позасудовому порядку встановити той факт, що її мати [PERSON] та її тітка [PERSON] були рідними сестрами. За таких обставин нотаріус їй відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та рекомендував звернутися до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин з покійною тіткою. Просить встановити факт, що [PERSON], [INFO], яка померла 20.01.2006 року була рідною тіткою по материнській лінії [PERSON]. Ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду від 25 лютого 2019 року заява прийнята до провадження та справа призначена до судового розгляду. У судове засідання заявник та її представник не прибули, звернулись до суду з заявою про розгляд справи у їх відсутність, вимоги підтримали, просили заяву задовольнити, з підстав, викладених у заяві. Заінтересована особа представник Лісогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області у судове засідання не прибув, повідомлений про час та місце судового розгляду. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення свідків, суд вважає, що заява підлягає задоволенню. Судом встановлено, що тітка [PERSON] - рідна сестра матері -[PERSON] [PERSON] [PERSON], [INFO], власних дітей не мала і з 1980 року проживала разом зі заявницею та її сином, і тому залишила заповіт на належну їй земельний частку (пай), розміром 3,72 умовних кадастрових гектара у землях КСП «Бужок» с. Моломолинці Хмельницького району та на майновий пай у майні вказаного КСП «Бужок» її сину - [PERSON]. Вказаний заповіт 25 грудня 2002 року було посвідчено секретарем Гнатовецької сільської ради Хмельницького району. В погосподарських книгах села Моломолинці за 1958-1960 роки зазначено, що мати заявниці - [PERSON] [INFO], її тітка - [PERSON] [INFO] та бабуся - [PERSON] [INFO] проживали у одному домогосподарстві в с. Моломолинці (особовий рахунок 197). Син [PERSON] не зміг отримати вказану спадщину, оскільки помер 06 травня 2003 року у віці 19 років. На день смерті [PERSON] 20.01.2006 р. відкрилась спадщина на вказане майно, проте впродовж передбачених законом 6 місяців з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини ніхто не звернувся, оскільки крім заявниці у покійної більше рідних не було. [PERSON] не була ознайомлена з вимогами цивільного законодавства України щодо порядку оформлення спадкових прав і своєчасно заяву до нотаріальної контори не подала. Наведені обставини доводяться доданими копіями заповіту [PERSON] від 25.12.2002 р., копією свідоцтва про народження [PERSON] від 24.04.2008 р., копією свідоцтва про смерть [PERSON] від 19.04.2018 р., копією свідоцтва про смерть [PERSON] від 23.05.2018 р., а також довідками виконкому Лісогринівецької сільської ради від 10.05.2018 р., від 13.02.2019 р. а також копією виписки із погосподарської книги №3. [PERSON], як племінниця [PERSON] є її єдиним спадкоємцем спадкування за законом. Судом встановлено, що рішенням Хмельницького міськрайонного суду у 2018 році [PERSON] було визначено додатковий строк для прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] тривалістю у 2 місяці. 01 лютого 2019 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність у неї письмових доказів факту її родинних відносин як племінниці із спадкодавцем [PERSON]. Згідно повідомлення Державного архіву Хмельницької області від 28.01.2019 р. за вих. №1121/01.01-12/2018 про відсутність запису в книзі реєстрації актів про народження Моломолинецької сільської ради Хмельницького району за 1924 рік - на державне зберігання не надходили. Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення». Факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно зясувати мету встановлення, оскільки один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для певної може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні. Встановлення факту не повязується з подальшим вирішенням спору про право. Заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів. Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд може встановити факт родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у звязку з втратою годувальника. Суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, оскільки факт, який просить встановити заявники, є юридичним і має правові наслідки, визначені законодавством України.

Outcome: approved