Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-23 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON], [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім'єю з [PERSON] та визнання її спадкоємцем першої черги на спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON], який помер [INFO] року. Позивач просить визнати за нею право власності на 4/9 частини квартири [ADDRESS] та 2/3 частини автомобіля марки TOYOTA Rav 4, 2004 року випуску у порядку спадкування після смерті [PERSON]. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 14.11.2011 року визнано мирову угоду між сторонами у справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, встановлення факту сумісного проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, змінення черги отримання спадщини. Третя особа [PERSON] звернулась до Київського районного суду м. Одеси з позовом до [PERSON], в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - 6 місяців, визнати недійсною відмову позивача від прийняття спадщини, яка була підписана [PERSON] у Третій Одеській державній нотаріальній конторі. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 14.11.2011 року позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги, [PERSON] залишено без розгляду. 12 листопада 2013 року ухвалою апеляційного суду Одеської області апеляційну скаргу [PERSON] задоволено та ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 14.11.2013 року, якою залишено позовні вимоги [PERSON] без розгляду, скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. Ухвалою суду від 28.11.2013 року цивільну справу за позовом [PERSON] прийнято до провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні. В своїх позовних вимогах [PERSON] посилається на те, що вона є рідною донькою [PERSON] та [PERSON] [INFO] року помер [PERSON], який залишив заповіт, яким заповів все своє майно [PERSON] Спадщина відкрилась на частку квартири [ADDRESS], однак в шестимісячний строк [PERSON] не встигла звернутись до нотаріальної контори через серйозну хворобу. В 2010 році брат позивача [PERSON] скористався її тяжким фізичним та моральним станом та змусив її підписати відмову від спадщини після смерті батька. [INFO] року [PERSON] помер та позивач дізналась, що його спадкоємці [PERSON] та [PERSON] в судовому порядку вирішують спір про спадщину, в тому числі і на ту частину квартири, яку залишив позивачу [PERSON] її батько за заповітом. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] померла [INFO] року. Ухвалою суду від 13.02.2014 року витребувано спадкову справу №151/12, заведену до майна померлої [PERSON], а також заповіт [PERSON], складений на користь [PERSON] та [PERSON] З копії спадкової справи вбачається, що є дві спадкоємиці [PERSON], а саме - [PERSON] та [PERSON], тобто спадкоємицею відповідача є сама позивач. З урахуванням тієї обставини, що позивач не може підтримати вимоги до себе, ухвалою суду від 24.02.2014 року правонаступником [PERSON] залучена тільки [PERSON] До судових засідань після прийняття справи до розгляду 18.12.2013 року, 23.01.2014 року, 13.02.2014 року та 24.02.2014 року позивач [PERSON], будучи належним чином повідомленою про день та час розгляду справи, не з'явилась, про причини неявки суд не повідомила. 24.02.2014 року до суду надійшла заява [PERSON], в якій позивач просить перенести розгляд справи на 30 днів, оскільки в зв'язку з станом здоров'я вона не встигла укласти договір з адвокатом на представництво її інтересів. Однак, з урахуванням того, що до заяви не додано доказів на підтвердження викладених обставин, та справа перебуває в провадженні суду тривалий час, суд вважає можливим розглянути справу по суті за відсутності позивача [PERSON], оскільки приходить до висновку про зловживання позивачем процесуальними правами з метою затягування розгляду справи. В судовому засіданні 13.02.2014 року представник [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги не визнав, в подальшому до судового засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності та письмові заперечення на позов, в яких просить відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] в зв'язку з застосуванням строків позовної давності та недоведеністю вимог позивача. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Як встановлено у судовому засіданні, [PERSON] народилась [INFO] року, актовий запис №1445 від 19.09.1956 року, що вбачається з свідоцтва про народження, серії [NUMBER], виданого повторно 21.12.2010 року Другим Приморським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції. Батьками вказані: [PERSON] та [PERSON]. [PERSON] після укладення шлюбу 22.08.1980 року з [PERSON] змінила прізвище на [PERSON], що вбачається з свідоцтва про шлюб, серії [NUMBER], виданого повторно 14.12.2010 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції. [PERSON] помер [INFO] року, актовий запис №5930, що вбачається з свідоцтва про смерть, серії [NUMBER], виданого 25.06.2006 року Першим відділом реєстрації актів цивільного стану Приморського районного управління юстиції м. Одеси. Судом досліджено спадкову справу №1869/09, заведену Третьою Одеською державною нотаріальною конторою до майна померлого [INFO] року [PERSON], з якої вбачається, що з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулись: син [PERSON], дружина [PERSON] Згідно з заповітом, посвідченим 11.01.2001 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Підгірняк О.А., [PERSON] усе своє майно, де б воно не було, та з чого б воно не складалося, та взагалі усе те, що на день смерті буде йому належати, та на що він за законом матиме право заповів дочці [PERSON] [PERSON] звернулась до Третьої Одеської державної нотаріальної контори з заявою від 09.11.2010 року, в якій зазначила, що спадщину після смерті [PERSON] в установлені законом строки не прийняла, на спадщину не претендує і в суд з питань продовження строку на прийняття спадщини звертатись не буде /а.с.256/. Згідно з ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутись до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно з ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Таким чином, з урахуванням заяви представника правонаступника відповідача [PERSON] про застосування позовної давності, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог [PERSON] слід відмовити, оскільки [PERSON] помер [INFO] року, а з позовом [PERSON] звернулась до суду лише 15.09.2011 року, тобто позивачем пропущено строк позовної давності. Відповідно до ч.6 ст.1273 ЦК України відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття. Крім того, позивачем [PERSON] не надано доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, а також не надано доказів на підтвердження вимог щодо визнання відмови від спадщини недійсною. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. За таких обставин, проаналізувавши надані докази в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню, так як необґрунтовані та недоведені.

Outcome: dismissed