Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-22 00:00:00

[PERSON] звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, обґрунтувавши свої позовні вимоги тим, що 15 вересня 1979 року у Ленінському відділі ЗАЦС м. Харкова, між нею та відповідачем [PERSON] був зареєстрований шлюб, про що вчинений відповідний актовий запис № 471. Посилаючись на те, що спільне життя з відповідачем у позивачки не склалося, причиною чого стали різні інтереси, погляди на життя, відсутність взаєморозуміння, втрата почуття взаємоповаги та любові, а також те, що відповідач не піклується про створення нормальних сімейних відносин, переконана, що примирення між сторонами неможливе, з огляду на що наполягала на задоволенні позовних вимог, залишивши після розірвання шлюбу прізвище позивачці [PERSON] . У позові зазначено також, що малолітніх чи неповнолітніх дітей сторони не мають, шлюбні відносини між подружжям фактично припинені з 2003 року, спільне господарство не ведеться. Позивачка, будучи належним чином повідомленою про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не з`явилась. В матеріалах справи міститься заява представника позивачки адвоката Савченка В.А., який діє на підставі ордера, серія: АХ №1022507 від 25.08.2020 року, про розгляд справи без участі позивачки та її представника, в якій також зазначено про те, що позивачка не заперечує проти ухвалення у справі заочного рішення. Відповідач, незважаючи на належне повідомлення про місце, дату та час розгляду справи судом завчасно та належним чином за адресою, повідомленою Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС в Харківській області, щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання, - у жодне із призначених судом судових засідань не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав. Виходячи з викладеного, а також враховуючи положення\~ст. 130 Цивільного процесуального кодексу України,\~суд, з урахуванням положень ч. 4\~ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку. Дослідивши матеріали справи та представлені письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне. Згідно із свідоцтвом про шлюб, серія: [NUMBER] , виданим 15 вересня 1979 року Ленінським відділом ЗАЦС м. Харкова, 15 вересня 1979 року був зареєстрований шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , про що зроблений відповідний актовий запис № 471. В свідоцтві зазначено, що після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище [PERSON] (а.с. 4). Позивачкою зазначено, а відповідачем не спростовано, що спільне життя між сторонами не склалося, причиною чого стали різні інтереси, погляди на життя, відсутність взаєморозуміння, втрата почуття взаємоповаги та любові, а також те, що відповідач не піклується про створення нормальних сімейних відносин, та примирення між сторонами неможливе. Встановлено, що малолітніх чи неповнолітніх дітей сторони не мають, шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з 2003 року, спільне господарство між ними не ведеться. Доказів на спростування наведених обставин, або таких, що їх суперечать чи містять розбіжності, - матеріали справи не містять. Згідно із ст. 112 Сімейного кодексу України,\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до\~ст. 24 Сімейного кодексу України,\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, а тому її позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. При цьому суд враховує, що статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. У зв`язку із цим, враховуючи, що відповідачка просить після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « [PERSON] », суд приходить до висновку, що слід його залишити. На підставі викладеного,

Outcome: approved