Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-22 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 30.08.2016р. у справі № 718/917/16-ц в рахунок погашення заборгованості за кредитними договорами № 014/05/450, № 014/05/451, № 014/05/451/1 від 20.08.2007р., укладеними із ПАТ «РайффайзенБанк Аваль», в сумі 1 841 542,14 доларів США, звернуто стягнення на предмет іпотеки - двоповерховий готельно-ресторанний комплекс « [INFO] », загальною площею 1243,7кв.м., що розташований на земельній ділянці площею 0,06га в [ADDRESS] , що належав померлому [INFO] [PERSON] , спадкоємцем якого є [PERSON] , [INFO] , ІПН [NUMBER] , мешканка [ADDRESS] , установивши спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів в процедурі здійснення виконавчого провадження, з початковою ціною реалізації на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеною суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. 11.09.2017р. в межах виконавчого провадження № 53635634, відкритого на підставі виконавчого листа № 718/917/16-ц від 09.2.2017р., здійснено заміну сторони стягувача з ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» на ПАТ «Кристалбанк». 11.05.2017р. державним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна боржника, а 20.06.2017р. - постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ Українська експертна група», яким 22.01.2018р. складено Звіт про оцінку майна, за яким ціна предмета іпотеки становить 2 824 755 гривень. Ні Висновок, ні Звіт про оцінка майна позивач не отримувала. Звіт про оцінку майна отримано лише 09.07.2018р. 07.05.2018р. відбулись електронні торги з реалізації предмета іпотеки та складено Протокол за № 331187 проведення електронних торгів ДП «Сетам», переможцем торгів стала [PERSON] , ціна продажу 2 305 000,08 гривень. 24.05.2018р. складено Акт за № 53635634/3 про реалізацію предмета іпотеки. 12.07.2018р. [PERSON] приватним нотаріусом Кіцманського нотаріального округу Олексюк С.В. видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з при людних торгів серія та номер 1087. Процедура прилюдних торгів з відчуженням майна та оформленням договірних відносин належить до договорів купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною з підстав, передбачених ч.ч.1-3,6 ст.203 ЦК України (ч.1 ст.215 ЦК України). Посилаючись на ст.ст.57, 61 Закону України «Про виконавче провадження», п.1 р.1 Порядку реалізації арештованого майна, вказує, що порушення вимог, якими врегульовано питання визначення вартості та оцінки майна боржника, є підставою для визнання прилюдних торгів з примусової реалізації арештованого майна недійсними (постанова ВСУ від 25.02.2015р. у справі № 3-8гс15). Дії державного виконавця щодо визначення складу майна, яке підлягає реалізації з прилюдних торгів, а також щодо його оцінки, безпосередньо формують суттєві умови угод купівлі-продажу, а тому можливість їх оскарження у порядку, встановленому процесуальним законодавством, не усуває тієї обставини, що незаконні дії державного виконавця можуть бути одночасно і підставою недійсності укладеного на прилюдних торгах правочину у зв`язку із недодержанням в момент його вчинення вимог закону (постанова ВСУ від 24.06.2015р. у справі № 3-262гс15). Правильність оцінки майна відноситься до обставин дотримання встановленого порядку проведення торгів. На порушення вимог ч.5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» позивача не було повідомлено про результати оцінки майна, що позбавило її права на оскарження. Оскільки оцінка є істотною умовою правочину, який укладається на електронних торгах, її визначення повинно відповідати вимогам закону. Вилучення та реалізація майна, що належало позивачу, було здійснено в інтересах належного відправлення судочинства, з метою забезпечення виконання остаточного судового рішення, що є легітимною метою в загальних інтересах суспільства. Водночас, необхідної рівноваги не буде досягнуто, якщо через надто формальне застосування процедурних вимог позивач позбавляється права оспорити вартість вилученого у нього майна, що зараховується в рахунок погашення його боргу перед кредиторами. Вилучення майна з визначенням ціни, яка в рази нижча від реальної вартості, порушить справедливу рівновагу, а заявник матиме особистий і надмірний тягар, що є порушенням статті 1 Протоколу № 1 Конвенції. Посилається на ч.6 ст.9, ст.11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національні стандарти № 1 та № 2, зазначає, що підготовці та проведенню незалежної експертизи майна повинно передувати ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у Звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства. У Звіті про оцінку майна від 22.01.2018р. відсутня дата проведення огляду в натурі об`єктів оцінки, не зазначено результатів фактичного огляду об`єктів оцінки. При цьому, вказано, що оцінювачем не здійснювалось огляду об`єктів: будівлі реконструйованого бару-ресторану та земельної ділянки, що розташовані в [ADDRESS] , всі документи та фотоматеріали були надані представником ДВС і така інформація оцінювачем не перевірялась. Жодних конкретних обставин, які б перешкоджали здійснити фактичний огляд майна, у Звіті про оцінку не вказано. Оцінювачем не було повідомлено власника майна про дату проведення огляду. Візуального огляду об`єктів не було проведено, тому висновки про внутрішній стан об`єктів оцінки ґрунтується на припущеннях, що є неприпустимим. При визначенні оцінки майна за порівняльним підходом порушено вимоги п.п.16, 49 Національного стандарту № 1, визначено ціну без з`ясування дійсного технічного стану об`єкта оцінки та дійсного технічного стану аналогів, а виходив з припущення, що є неприпустимим У постанові державного виконавця про залучення суб`єкта оціночної діяльності міститься лише підпис керівника ТОВ «Українська експертна група» [PERSON]., підпис безпосереднього оцінювача [PERSON] відсутній, що є порушенням вимог ч.5 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження». Звітом про оцінку майна від 20.062018р. визначено вартість майна у 9016825 гривень, що свідчить по заниження оцінки у три рази. Власник майна має законний інтерес у продажу його майна за дійсною ринковою ціною з метою отримання якнайвищої грошової вигоди для погашення боргу перед стягувачем, гарантоване право визначення справедливої ціни за його реалізоване майно та повернення йому надміру отриманих коштів за майно. Просила визнати недійсними електронні торги, які проведені 07.05.2018р., за результатами яких продано [PERSON] будівлю двохповерхового готельно-ресторанного комплексу « [INFO] », реєстраційний номер нерухомого майна 1596986373225, та земельну ділянку площею 0,06га, кадастровий номер 7322555400:02:002:0508, що розташовані в [ADDRESS] , а також визнати недійсними документи, складені за наслідками електронних торгів, а саме: Протокол № 331187 від 07.05.2018р. проведення електронних торгів, Акт № 53635634/3 від 24.05.2018р. державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки. Визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер 1087, видане 12.07.2018р. приватним нотаріусом Кіцманського нотаріального округу Олексюк С.В. Стягнути судові витрати . Ухвалою Кіцманського районного суду від 14.11.2018р, залишеною без змін постановою Чернівецького апеляційного суду від 09.01.2019р., у даній справі призначено судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Чернівецького відділення ТОВ «Судова незалежна експертиза України». 30.04.2020р. до суду надійшов Висновок експерта за № СЕ-6604-1-1065.19 і ухвалою суду від 20.05.2020р. провадження у справі поновлено. Відповідач [PERSON] у відзиві на позовну заяву заявлених вимог не визнала, заперечуючи тим, що нею на законних підставах, з дотриманням порядку проведення, на електронних торгах було придбано нерухоме майно - котельно-ресторанний комплекс « [INFO] » на земельній ділянці площею 0,06га в [ADDRESS] . Позивачем не доведено факту порушення вимог щодо порядку реалізації арештованого майна та не доведено, що такі порушення вплинули на результати торгів, а також не доведено, яким саме чином було порушено законні інтереси позивача. У відзиві на позовну заяву представник відповідача [PERSON] - [PERSON] заперечувала проти задоволення позову тим, що [PERSON] рекомендованою кореспонденцією від 05.02.2018р. була повідомлена про результати оцінки майна, тому доводи позивача щодо неналежного повідомлення є безпідставними. Відчуження майна в електронних торгах відноситься до угод купівлі-продажу і визнання таких угод недійсними можливе з підстав недодержання саме в момент вчинення вимог ч.ч.1-3, 6 ст.203 ЦК України. Позивач посилається на порушення вимог щодо оцінки арештованого майна. Дії державного виконавця, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний характер і не можуть бути підставо для визначення результатів прилюдних торгів недійсними. Правильність оцінки майна не відноситься до обставин дотримання порядку проведення торгів. Ому у задоволенні позову просила відмовити. У відзиві на позовну заяву представник відповідача ДП «Сетам» заперечував проти задоволення позову, вказуючи, що 07.05.2018р. ДП «Сетам» були проведені електронні торги за лотом № 273350 з реалізації предмета іпотеки - готельно-ресторанного комплексу « [INFO] » на земельній ділянці площею 0,06га, що розташовані в [ADDRESS] . Позивач посилається на заниження ціни та з цих підстав просить визнати електронні торги недійсними. Проте, перевірка змісту заявки на реалізацію арештованого майна на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відсутність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи електронних торгів. А також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. Доводи позивача, що оцінка здійснена з порушенням є безпідставними та необґрунтованими, оскільки при оцінці майна застосовується саме Національний стандарт № 2, а не № 1, і застосований оцінювачем порівняльний підхід не передбачає ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Окрім того, оцінка вартості майна проводилась з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження, для визначення початкової вартості, в той час як звіт про оцінку майна не враховує факту арешту та примусової реалізації, вимушені умови продажу тощо. Визначення іншої вартості не порушує прав позивача, так як ціна майна, що виставляється на торги з метою примусового продажу, є відмінною від ринкової вартості та залежить від попиту (пропозицій) учасників торгів. Зазначене майно придане на других торгах за лотом № 273350 за ціною 2 305 000,08грн., а при перших торгах по лоту № 266435 за стартовою ціною 2 824 755,00грн. майно не було придбано. Дії державного виконавця, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний характер і не можуть бути підставо для визначення результатів прилюдних торгів недійсними. Правильність оцінки майна не відноситься до обставин дотримання порядку проведення торгів. Порушень правил проведення електронних торгів та впливу таких порушень на результати торгів , а також порушень прав позивача не доведено, тому підстави для задоволення позову відсутні. У відзиві на позовну заяву представник відповідача Відділу примусового виконання рішень заперечував проти задоволення заявлених вимог тим, що за виконавчим листом № 718/917/16-ц постановою державного виконавця від 23.03.2017р. відкрито виконавче провадження, постановою державного виконавця від 20.06.2017р. залучено суб`єкта оціночної діяльності, повідомленням від 05.02.2018р. рекомендованою кореспонденцією (07.02.2018р.) проінформовано сторони про результати визначення вартості майна. Усі процесуальні документи направлялись [PERSON] рекомендованою кореспонденцією. Вказує також. що в матеріалах виконавчого провадження міститься відмітка про ознайомлення з виконавчим провадженням представника [PERSON] - адвоката Поліщук С.В. 29.05.2018р. До суду позивач звернулась лише 03.08.2018р., тобто з порушенням процесуальних строків. Відповідно до ст.20 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» саме суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання несе відповідальність щодо надання об`єктивного висновку про вартість майна. Позивач не погоджується з результатами визначення вартості майна і не наводить обґрунтування підстав для визнання недійсними електронних торгів. Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення торгів, самі ж торги організовує і проводить ДП «Сетам». Станом на момент передачі майна на реалізацію та її безпосереднього проведення в судовому порядку не було скасовано ані Акту опису та арешту майна, ані постанову про призначення суб`єкт оціночної діяльності, Висновок про оцінку майна та дії державного виконавця не оскаржувались. Позивачем не обґрунтовано обставин щодо порушення порядку проведення електронних торгів, тому відсутні підстави для задоволення позову. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] підтримала заявлені вимоги з наведених у позовній заяві підстав, вказуючи також, що позивач не була повідомлена про результати оцінки майна, об`єкт не оглядався, оцінювач на місце не виїжджав, огляд в натурі не проводився, експерт несе відповідальність за висновок, Звіт про оцінку підписаний [PERSON] і не підписаний оцінювачем [PERSON] , ціна безпосередньо впливає на права позивача, ціна значно занижена, що є надмірним тягарем для позивача щодо виконання зобов`язання. Представники відповідача [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] заперечували проти задоволення позову тим, що позовні вимоги банку були задоволені в межах вартості спадкового майна, навіть при продажу предмету іпотеки за 9млн.грн. позивач не отримала б жодної економічної вигоди. Банк до вартості майна немає жодних претензій. Позивач була обізнана про всі виконавчі дії, що підтверджується датою замовлення Звіту про оцінку. Оцінки вартості майна позивач не оскаржувала. Судовим експертом проведено оцінку без урахування зносу майна. Представник відповідача Відділу примусового виконання рішень Синчук Є.В. заявлених вимог не визнав з наведених у відзиві підстав, вказуючи також, що [PERSON] було отримано повідомлення про вартість майна рекомендованим листом 07.02.2018р., Акт опису і арешту майна [PERSON] отримала 11.05.2017р. Позивач не погоджується з результатами визначення вартості майна і не наводить обґрунтування підстав для визнання недійсними електронних торгів. Висновок про оцінку майна та дії державного виконавця не оскаржувались. Позивачем не обґрунтовано обставин щодо порушення порядку проведення електронних торгів. Представник ПАТ «Кристалбанк» Єпікова С.В. заявлених вимог не визнала, заперечуючи тим, що заборгованість позивача є значно більшою, аніж 9млн.грн., вимоги кредитора мали бути задоволенні лише на ту суму, за якою міг бути реалізований предмет іпотеки, і не більше, а різниця у вартості не могла би бути повернута боржнику з тих підстав, що заборгованість боржника перед кредитором становить 48млн.грн., що значно перевищує вартість майна за Висновком експерта, а отже права позивача ніяким чином не могли бути порушені. Підставою визнання прилюдних торгів недійсними є порушення саме порядку проведення торгів, проте таких підстав позивачем не наведено. Заслухавши пояснення представників сторін, експерта, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що Рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 30.08.2016р. у справі № 718/917/16-ц в рахунок погашення заборгованості за кредитними договорами № 014/05/450, № 014/05/451, № 014/05/451/1 від 20.08.2007 року, укладеними із ПАТ «РайффайзенБанк Аваль», в сумі 1 841 542,14 доларів США, звернуто стягнення на предмет іпотеки - двоповерховий готельно-ресторанний комплекс « [INFO] », загальною площею 1243,7кв.м., що розташований на земельній ділянці площею 0,06га в [ADDRESS] , що належав померлому [INFO] [PERSON] , спадкоємцем якого є [PERSON] , [INFO] , ІПН [NUMBER] , мешканка [ADDRESS] , установивши спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів в процедурі здійснення виконавчого провадження, з початковою ціною реалізації на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеною суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. На виконання даного рішення суду на підставі виконавчого листа від 09.02.2017р. № 718/917/16-ц постановою державного виконавця від 23.03.2017р. відкрито виконавче провадження № 53635634. Постановою державного виконавця від 20.06.2017р. залучено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ Українська експертна група», яким 22.01.2018р. складено Звіт про оцінку майна, за яким ціна предмета іпотеки становить 2 824 755 гривень. 07.05.2018р. відбулись електронні торги з реалізації предмета іпотеки та складено Протокол за № 331187 проведення електронних торгів ДП «Сетам», переможцем торгів стала [PERSON] , ціна продажу 2 305 000,08 гривень. 24.05.2018р. складено Акт за № 53635634/3 про реалізацію предмета іпотеки. 12.07.2018р. [PERSON] приватним нотаріусом Кіцманського нотаріального округу Олексюк С.В. видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з при людних торгів серія та номер 1087. Згідно Висновку експерта за № СЕ-6604-1-1065.19 від 14.04.2020р. за результатами проведення судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної експертизи, проведеної за ухвалою суду, загальна ринкова вартість будівлі готельно-ресторанного комплексу « [INFO] » (будівлі реконструйованого бару-ресторану), загальною площею 1243,7м2, та земельної ділянки кадастровий номер 7322555400:02:002:0508, площею 0,06га, розташованих по [ADDRESS] , станом на 22.01.2018р. становила 9277452 гривні, в тому числі ринкова вартість будівлі готельно-ресторанного комплексу « [INFO] » (будівлі реконструйованого бару-ресторану), загальною площею 1243,7м2, 9103999 гривень; ринкова вартість земельної ділянки кадастровий номер 7322555400:02:002:0508, площею 0,06га, 173453 гривні. Експерт Гайда Б.Я. показав, що при проведенні експертизи ним було застосовано порівняльно-методичний підхід, при цьому було використано матеріали цивільної справи, матеріали технічної інвентаризації, Технічне заключення 2007р., Звіт про оцінку майна. Технічний стан об`єкта оцінки визначено як «добрий» по: зовнішньому візуальному обстеженню, Звіту про оцінку та Технічному заключенню. Оцінювався технічний стан будівлі і будь-яких ознак «Незадовільного» стану не було виявлено. Всередині будівлі він не був. Висновок здійснено на підставі аналогів (оголошень) об`єктів, які виставляються на продаж. Оцінювався об`єкт як «нерухомість», «об`єкти комерційного призначення». Відповідно до ст.15 ЦК України к ожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Суд повинен встановити наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Такого правового висновку дійшов ВСУ у постанові від 29.11.2017р. у справі № 668/5633/14-ц, та аналогічні правові висновки містяться й у постановах ВСУ від 18.11.2015р. (№ 6-1884цс15), 25.11.2015р. (№ 6-1749цс15), 13.04.2016р. (№ 6-2988цс15), 29.06.2016п. (№ 6-370цс16 та №6-547цс16). Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством вимог щодо проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Мінюсту від 22.09.2016р. за № 2831/16, зокрема порідку передачі майна на реалізацію (р.ІІ), порядку підготовки до проведення електронних торгів (р.ІІІ), порядку реєстрації учасників (р.ІУ), порядку проведення торгів (р.У, УІ, УІІ) та порядку оформлення результатів електронних торгів (р.УІІІ). Підставою для визнання електронних торгів недійсними позивач зазначає необґрунтованість висновку про визначення вартості майна, оскільки вважає ціну заниженою, не погоджується з нею, а також неповідомлення про результати оцінки. Відповідно до Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження». Якщо строк чинності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (п.1 р.ІІ Порядку). Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби (п.2 р.ІІ Порядку). Як передбачено частинами 2, 4 статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», право сторін виконавчого провадження оскаржити результати оцінки майна та порядок їхнього оскарження до передачі майна на реалізацію. Частиною 1 статті 58 Закну України «Про виконавче провадження передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Частиною 5 статті 58 вказаного Закону визначено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності суб`єкта господарювання. Згідно ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Як роз`яснила Велика Палата Верховного суду у постанові № 914/881/17 від 13.03.2018р., звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. У відповідності до постанови Великої Палати Верховного суду від 20.03.2019р., визначення вартості майна боржника є процесуальною дією держвиконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам держвиконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, учинила відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Згідно статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 07.02.2018 року, вбачається, що [PERSON] отримала повідомлення про вартість майна. В десятиденний строк позивач [PERSON] не оскаржила визначення вартості та оцінки майна у спосіб передбачений зконом. Таким чином, враховує наступне: - необ`єктивна оцінка майна експертом не тягне недійсністі торгів; - сам по собі факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення прилюдних торгів не є підставою для визнання таких недійсними; - позивач 07.02.2018р. отримала повідомлення про результати визначення вартості майна; - не оскарження позивачем визначення вартості та оцінки майна у передбачений законом спосіб; - природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду в цьому порядку, у зв`язку з чим позивачем обрано неправильний спосіб захисту свої прав та інтересів; - наявність судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки і таке звернення застосовано саме до спадкового майна і саме в межах його вартості, при тому, що заборгованість становила 1 841 542,14 доларів США, а вимоги кредитора мали бути задоволенні лише на ту суму, за якою міг бути реалізований предмет іпотеки, і не більше, а різниця у вартості не могла би бути повернута боржнику з тих підстав, що заборгованість боржника перед кредитором значно перевищує вартість майна за Висновком експерта № СЕ-6604-1-1065.19 від 14.04.2020р., а отже права позивача ніяким чином не могли бути порушені; - позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що відбулося порушення вимог Порядку про проведення електронних торгів і які саме положення Порядку були порушені і це порушення вплинуло на результати торгів. За вказаних обставин підстав для визнання недійсними електронних торгів, які проведені 07.05.2018р., за результатами яких продано [PERSON] будівлю двохповерхового готельно-ресторанного комплексу « [INFO] », реєстраційний номер нерухомого майна 1596986373225, та земельну ділянку площею 0,06га, кадастровий номер 7322555400:02:002:0508, розташовані в [ADDRESS] , і як результату оформлення таких торгів Протоколу № 331187 від07.05.2018р., не вбачається. Враховуючи наведене, безпідставними є вимоги позивача про визнання недійсними Акту № 53635634/3 від 24.05.2018р. державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, та про визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер 1087, виданого 12.07.2018р. [PERSON] приватним нотаріусом Кіцманського нотаріального округу Олексюк С.В. Згідно п.п.1,2 р.УІІІ Порядку реалізації арештованого майна, після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Система автоматично формує і розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом у день закінчення таких електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня. Система у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується в особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби. Отже, складання Акту про проведення прилюдних торгів є документальним оформленням і підтвердженням проведення прилюдних торгів у відповідності до вимог закону, а тому сам по собі Акт про проведення прилюдних торгів не може бути самостійним предметом оспорення, за відсутності відповідного рішення про визнання торгів недійсними, за результатами яких складено такий оспорюваний Акт. З огляду на викладене, вимоги позивача в частині визнання недійсним Акта державного виконавця про проведення прилюдних торгів є безпідставними, оскільки відсутні підстави для визнання недійсними прилюдних торгів, за наслідками яких складено відповідний оскаржуваний Акт. Акт державного виконавця лише констатує подію проведення прилюдних торгів, а тому він не може бути визнаний недійсним з підстав порушення проведення процедури торгів за відсутності судового рішення про визнання таких торгів недійсними. Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень (ч.2 ст.388 ЦК України). Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом. Положення статті 388 ЦК України застосовується як підстава позову про повернення майна від добросовісного набувача, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом, яке було відчужене третій особі, якщо між власником та володільцем майна не існує жодних юридичних відносин. Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 23.12.2020р. у справі № 639/7253/18, застосовуючи положення ч.2 ст.388 ЦК України про те, що майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень, і позов власника про витребування майна в особи, яка придбала його в результаті електронних торгів, проведених у порядку, встановленому для виконання судових рішень, підлягає задоволенню лише в тому разі, якщо торги були визнані недійсними. За відсутності підстав для визнання недійсними електронних торгів відсутні підстави для визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. При ухваленні рішення судом, відповідно до п.8 ч.1 ст.264 ЦПК України, підлягає вирішенню питання про скасування заходів забезпечення позову. Ухвалою Кіцманського районного суду від 25.01.2021р. забезпечено позов [PERSON] шляхом накладення арешту на будівлю двохповерхового готельно-ресторанного комплексу « [INFO] », реєстраційний номер нерухомого майна 1596986373225, та земельну ділянку площею 0,06га, кадастровий номер 7322555400:02:002:0508, що розташовані в [ADDRESS] . Відповідно до ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову. Оскільки суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову, захід забезпечення позову підлягає скасуванню. На підставі викладеного, ст.ст.15, 16, 203, 215, 388, 650, 656 ЦК України, ст.ст.1, 18, 57, 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст.7, 12, 20 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»,

Outcome: dismissed