Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-25 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] за участю третьої особи - Служби у справах дітей Вінницької міської ради про визначення порядку участі у вихованні онука. Позов мотивований тим, що вона є матір'ю [PERSON]. 10.06.2014 р. між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який 04.11.2016р. розірвано за заочним рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 24.10.2016 р. у цивільній справі № 127/19159/16-ц. Від шлюбу у [PERSON] та [PERSON] є син - [PERSON], [INFO]. З моменту народження [PERSON] позивач, за її словами, постійно піклувалася про нього: забирала онука з пологового будинку, за власні кошти купувала все необхідне для немовляти (дитячий візочок, ліжечко, одяг, іграшки, дитячі суміші тощо), забирала на прогулянки тощо. Після розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] їх спільний син залишився проживати з матір'ю, а позивач фактично втратила можливість спілкуватися з онуком. За словами [PERSON] відповідач без будь-яких вагомих підстав забороняє їй бачитися з [PERSON], хоч вона неодноразово про це просила. Відповідно до ст. 257 СК України з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, позивач просила суд визначити їй порядок участі у вихованні малолітнього [PERSON], [INFO], встановивши наступний графік побачень з дитиною: до 08.09.2018 р. (включно) - І, ІІІ субота місяця та ІІ, IV неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год., після 08.09.2018 р. - І, ІІІ субота місяця та ІІ, IV неділя місяця з 15:00 год. до 19:00 год., перші п'ять побачень відбуваються в присутності матері [PERSON], подальші зустрічі - без присутності матері. В судовому засіданні представники позивача позов, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Суду пояснили, що [PERSON] є бабою [PERSON] В період спільного проживання її сина [PERSON] та колишньої невістки [PERSON] позивач постійно спілкувалася зі своїм онуком, купувала йому іграшки, одяг, продукти харчування. В той період між нею та [PERSON], склалися гарні відносини : дитина впізнавала бабу, без будь яких проблем йшла з нею на контакт. Наприкінці 2015 року син позивача та відповідач припинили фактичні шлюбні відносини, а в листопаді 2016 року шлюб між ними було розірвано. Після того як [PERSON] та [PERSON] припинили проживати однією сім'єю [PERSON] фактично втратила можливість спілкуватися з онуком. Позивач неодноразово просила відповідача, щоб вона дала їй можливість взяти [PERSON] на прогулянку або поспілкуватися з ним вдома у відповідача. Однак [PERSON] постійно знаходила вагомі, на її думку, причини, за яких не надавала такої можливості позивачу. Неодноразово позивач купувала ліки та продукти харчування для онука, а при передачі їх відповідачу просила, щоб впустити її до онука. В таких випадках [PERSON] зустрічалася з [PERSON] біля під'їзду свого будинку, забирала продукти, але впустити бабу до онука відмовлялася, мотивуючи це тим, що він спить або хворіє. Представники позивача зазначили, що [PERSON] негативно налаштована проти свого колишнього чоловіка [PERSON] і з цих причин не дозволяє бабі бачитися з онуком. Не зважаючи на це, [PERSON] бажає бачитися з [PERSON] та приймати участь у його вихованні. Позивач розуміє, що за той період, доки [PERSON] чинила їй перешкоди та не дозволяла спілкуватися з онуком, [PERSON], ймовірно, в силу свого віку вже забув бабу, але позивач бажає знову відновити з ним контакт, аби мати змогу приділяти дитині свою любов і увагу, займатись його розвитком та приймати активну участь у його житті. В судовому засіданні відповідач [PERSON] та її представник позов визнали частково та не заперечували щодо встановлення [PERSON] графіку побачення з онуком в І та ІІІ суботу місяця з 17:00 год. до 19:00 год., протягом перших чотирьох місяців в присутності матері. В судовому засіданні відповідач [PERSON] пояснила, що спору між нею та позивачем немає, вона ніколи не чинила перешкод у спілкуванні [PERSON] з онуком. Зазначила, що позивач сама не виявляла бажання спілкуватися з дитиною. Жодної матеріальної допомоги у вихованні онука позивач не надавала. Крім того [PERSON] зауважила, що її колишній чоловік [PERSON] жодної участі у вихованні сина не приймає, не спілкується з ним, наявна заборгованість зі сплати аліментів. [PERSON] зазначила, що зараз вихованням її сина займається вона, її батько та баба - матір відповідача. В силу свого віку дитина дуже прив'язана до матері. Оскільки позивач вже тривалий час не бачилася з онуком, [PERSON] може її не впізнавати. Разом з тим відповідач визнала, що у вересні поточного року [PERSON] зустрічалася з онуком, щоб привітати його з Днем народження. Зустріч відбулася в дитячому кафе. Син відповідача добре відреагував на присутність [PERSON], грався з нею, але коли втратив маму з поля зору, почав плакати. Щодо режиму дня дитини пояснила, що син о 13:00 - 14:00 год. лягає спати, а прокидається о 15:00 - 16:00 год. Після цього [PERSON] обідає та йде на прогулянку. Представник відповідача суду пояснила, що дитина дуже прив'язана до матері, тому розлучати їх та тривалий час не можна. Зауважила, що способи участі у спілкуванні і вихованні онука, запропоновані позивачем, неприйнятні для дитини та матері, оскільки окрім [PERSON] в [PERSON] є ще інша баба, дід та прабаба, які також хочуть бачитися з онуком та приймати участь у його вихованні. Крім того визначення графіку побачень протягом кожного тижня не буде відповідати інтересам дитини та зашкодить інтересам матері, оскільки фактично вона буде змушена проводити всі вихідні за місцем свого проживання. Тому просила встановити [PERSON] графік побачень з онуком в І та ІІІ суботу місяця з 17:00 год. до 19:00 год. Оскільки дитина не пам'ятає бабусю, то, на думку представника відповідача, доцільно буде, аби перші чотири місяці побачень відбувалися в присутності матері дитини. Представник служби у справах дітей Вінницької міської ради в судове засідання не з'явилася. Надала суду висновок від 28.05.2017 р. про доцільність визначення способу участі [PERSON] у вихованні внука [PERSON], [INFO], згідно з яким орган опіки та піклування Вінницької міської ради вважає за доцільне визначити [PERSON] такий спосіб участі у вихованні онука [PERSON]: протягом чотирьох місяців - І, ІІІ субота місяця та ІІ, IV неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год. в присутності матері, після закінчення чотиримісячного терміну - І, ІІІ субота місяця та ІІ, IV неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год. без присутності матері. Свідок [PERSON] дав показання про те, що він є батьком відповідача [PERSON] Він часто спілкується з онуком. Зауважив, що [PERSON] не чинить перешкод позивачу у спілкуванні з дитиною. Останній раз онук бачив позивача в грудні 2016 р., коли вони разом біля години гуляли в дворі будинку. З тих пір позивач свідку про намір побачитись з дитиною не телефонувала. Свідок стверджує, що онук [PERSON] бабу (позивача) не впізнає, на руки не піде. Свідок працює водієм на маршрутного таксі, але у вільний від роботи час він здебільшого гуляє з онуком. Друга баба - жружина свідка [PERSON] та мати відповідача працює в Росії. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, показання свідка, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. 10.06.2014 р. [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, який 04.11.2016 р. було розірвано за заочним рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 24.10.2016р. у цивільній справі № 127/19159/16-ц. [INFO] року у них народився син (онук позивача) [PERSON], який на даний час проживає разом із матір'ю. В період спільного проживання однією сім'єю [PERSON] (сина позивача) та [PERSON] [PERSON] приймала активну участь у вихованні онука та його матеріальному забезпеченні. Після того як відповідач розірвала шлюб зі своїм чоловіком, позивач втратила можливість спілкуватися з дитиною. Обґрунтовуючи позовні вимоги, представники позивача зазначили, що [PERSON] любить онука [PERSON] і бажає приймати участь у його вихованні та розвитку, бажає знайти з ним спільну мову, проте не має такої можливості, оскільки відповідач неправомірно чинить їй у цьому перешкоди. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини, зокрема, між бабою та онуком (ч. 2 ст. 2 СК України). Згідно зі ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Стаття 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р. гарантує, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. «Спілкування» та «виховання» взаємопов'язані між собою поняття. Спілкування впливає на процес виховання, а виховання здійснюється через спілкування з внуками, правнуками шляхом прямих контактів, листуванням, за допомогою телефонного зв'язку. Суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час спілкування за аналогією до правил, що встановлені для батьків дитини (ст. 159 СК України). В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків (баби) до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до одного з них, вік дитини, стан її здоров'я та стан здоров`я цих осіб, а також інші обставини, що мають істотне значення. Орган опіки і піклування Вінницької міської ради надав висновок від 28.05.2017 р. про доцільність визначення способу участі [PERSON] у вихованні внука [PERSON], [INFO] : протягом чотирьох місяців - І, ІІІ субота місяця та ІІ, IV неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год. в присутності матері; після закінчення чотиримісячного терміну - І, ІІІ субота місяця та ІІ, IV неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год. без присутності матері. Бабі та матері дитини рекомендовано попереджати один одного про свої дії щодо дитини, узгоджувати їх з урахуванням режиму дня, харчування, стану здоров'я та інтересів дитини. В судовому засіданні сторони частково не погодились із висновком органу опіки і піклування. Представники позивача зазначили, що на даному етапі розвитку [PERSON] можливо й доцільно [PERSON] бачитися з онуком протягом двох годин у визначені дні, однак з віком дитина потребуватиме більше уваги до себе. Також зміниться режим дня [PERSON], а тому позивач зможе відвідувати з ним дитячі майданчики, дитячі кафе, кінотеатри тощо. Тому для повноцінного спілкування з онуком двох годин буде вкрай мало. Також представники позивача заперечували щодо визначення графіку побачень в присутності матері протягом чотирьох місяців, оскільки це не принесе позитивного результату. Сторони протягом тривалого часу мають неприязні стосунки між собою. Під час останніх зустрічей між ними виникали сварки. Побачення позивача з онуком в присутності матері протягом такого тривалого часу може негативно вплинути на встановлення повноцінного контакту та довірливих відносин між [PERSON] та її онуком. Відповідач та її представник зазначили, що визначення [PERSON] графіку побачень з дитиною в І, ІІІ суботу та ІІ, IV неділю місяця обмежить права відповідача, оскільки вона фактично буде змушена кожні вихідні знаходитися вдома та не зможе виїхати за межі міста на відпочинок. Також інші родичі дитини не матимуть змоги проводити з ним час. Наполягали на тому, аби перші чотири місяці побачення [PERSON] з онуком проходили в присутності матері. При вирішенні спору суд враховує пояснення сторін і такі істотні обставини як: особисте ставлення [PERSON] до [PERSON] та навпаки, вік дитини, стан його здоров`я, обставини його життя і виховання, спосіб життя і режим дня, права матері на спілкування зі своєю дитиною і її виховання, а також права інших членів сім'ї на спілкування із [PERSON] Положеннями ч. 6 ст. 19 СК України визначено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Виходячи з наведеної норми та беручи до уваги заперечення сторін у справі щодо отриманого судом висновку, суд не погоджується з запропонованим органом опіки та піклування графіком побачень позивача з онуком, вважаючи його недостатньо обґрунтованим та таким, що не в повній мірі відповідає інтересам дитини. Суд приймає до уваги доводи представників позивача про те, що з часом як онука буде дорослішати, зміниться режим його дня, в нього з'явиться більше інтересів та потреб, а тому буде доцільним в подальшому надати можливість бабі бачитися з [PERSON] протягом більш тривалого часу, ніж дві години. Також суд приймає до уваги доводи відповідача та його представника, що визначення [PERSON] такого графіку побачень з онуком, за якого остання матиме право кожні вихідні бачитися з онуком, обмежить права дитини та вільне спілкування з матір'ю та іншими родичами. Зважаючи на положення наведених норм сімейного законодавства, висновок органу опіки та піклування, виходячи з балансу інтересів дитини і сторін у справі, суд вважає необхідним визначити порядок та спосіб участі у спілкуванні [PERSON] з онуком [PERSON], [INFO], таким чином: до 08.09.2018 р. - І, ІІІ субота місяця та IV неділя місяця з 17:00 год. до 19:00 год., після 08.09.2018 р. - І, ІІІ субота місяця та IV неділя місяця з 15:00 год. до 19:00 год., перші сім побачень відбуваються в присутності матері [PERSON], подальші зустрічі - без присутності матері. Приймаючи до уваги обставини справи і враховуючи те, що дитина прив'язана до матері, адаптаційний період для налагодження стосунків між бабою та онуком слід встановити протягом перших семи побачень. Суд вважає, що встановлення більш тривалого адаптаційного періоду не дасть можливості [PERSON] налагодити повноцінний зв'язок та довірливі стосунки з [PERSON], крім того може спричинити поглиблення конфлікту між позивачем та відповідачем, що може негативно вплинути на дитину. Суд вважає за необхідне зазначити, що сторони не обмежені у визначенні місць проведення зустрічей і відпочинку, проте питання щодо доцільності їх проведення в тому чи іншому місці має бути заздалегідь погоджене між сторонами з урахуванням конкретних обставин, стану здоров`я цих осіб, погодних умов і що є найбільш вагомим - бажань та інтересів дитини [PERSON] Суд вважає необхідним роз`яснити сторонам, що побудова сімейних відносин має здійснюватись на паритетних засадах, на почуттях любові і поваги, взаємодопомоги і підтримки. Сторони не повинні поглиблювати конфліктну ситуацію, захищаючи свої власні інтереси, а намагатись проявити справжню турботу, реалізувати свої права шляхом домовленості і забезпечити належні умови для розвитку дитини. Оскільки позивач не ставив на розгляд суду вимоги щодо розподілу судових витрат, суд вважає за необхідне залишити їх за нею. На підставі викладеного,

Outcome: partial