overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-23 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач є матір»ю малолітньої дитини - [PERSON], [INFO]. Дитини народилась під час перебування позивача у шлюбі з [PERSON]. Заочним рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 21.11.2012 р. шлюб [PERSON] з відповідачем було розірвано. Після розлучення малолітній син сторін залишився проживати разом із матір»ю, вона виховує його самостійно, повністю утримує та забезпечує навчання і розвиток дитини. Також [PERSON] турбується про здоров»я дитини, забезпечує всі необхідні умови для проживання та росту. У зв»язку із невиконанням відповідачем батьківського обов»язку утримувати сина - рішенням Довгинцівського районного суду Кривого Рогу від 06.09.2011 р. стягнуто з [PERSON] на утримання дитини аліменти у розмірі ј частини з усіх видів його заробітку. Дане рішення набрало законної сили, видано виконавчий лист. Однак, станом на день звернення до суду з даним позовом відповідач жодного разу не сплатив аліменти і заборгованість станом на 31.07.2017 року складає 38 395,24 грн. І на даний час відповідач повністю ігнорує свій обов»язок по відношенню до сина, жодним чином не бере участь у вихованні та матеріальному утриманні дитини. Крім того, 04.04.2016 р. постановою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення психологічного насильства в сім»ї, також відповідач притягувався до адміністративної відповідальності за керування транспортним засобом у стані алкогольного сп»яніння. Зважаючи на викладене, позивач просить суд позбавити батьківських прав [PERSON] відносно малолітнього сина [PERSON] та стягнути з відповідача заборгованість по сплаті аліментів на утримання дитини у розмірі 38 395,24 грн. В судовому засіданні 28.02.2018 р. у зв»язку із набранням чинності змін до ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 р.) вирішено питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Позивач [PERSON] просила розглянути справу за її відсутності , оскільки надано всю необхідну інформацію, наявні докази та пояснення Заперечень щодо заочного розгляду справи від позивача не надходило. Відповідач [PERSON] про день та час розгляду справи по суті повідомлявся належним чином і в спосіб передбачений чинним ЦПК України, проте в судове засідання не з»явився. Від [PERSON] в адресу суду відзив, заяви та клопотання не надходили. Представник третьої особи також просив розглянути справу за його відсутністю. Надав пояснення та висновок Органу опіки та піклування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації щодо доцільності позбавлення батьківських прав. За таких обставин суд,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-21 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач з 12.04.1963 р. і по даний час зареєстрована і проживає в [ADDRESS]. Згідно з розпорядженням Шевченківської районної державної адміністрації міста Києва від 05.05.1993 р. № 2101 позивач та її чоловік [PERSON] приватизували зазначену квартиру, а після смерті чоловіка [PERSON] отримала свідоцтво про право на спадщину і стала власником спірного майна. У кінці 1997 року [PERSON] звернулась до позивача з проханням укласти з нею фіктивний договір дарування квартири, зважаючи на те, що мала намір продати свою квартиру в м. Москва-Зеленоград і переїхати в м. Київ разом із сином - [PERSON] Оскільки [PERSON] був неповнолітнім для продажу квартири у м. Москва-Зеленоград був необхідним дозвіл органу опіки та піклування. [INFO] р. між позивачем та [PERSON], яка діяла від імені неповнолітнього [PERSON] було укладено договір дарування. Після цього [PERSON] разом із сином переїхали до м. Києва де згодом придбали власне житло - квартиру [ADDRESS]. Після укладення фіктивного договору і по теперішній час позивач продовжує одноособово та відкрито, безперервно володіти квартирою, проживає в ній, сплачує комунальні витрати. При цьому [PERSON] ніколи не заперечував, що спірна квартира належить позивачу. У січні 2015 р. у позивача погіршились стосунки з [PERSON] та онуком - відповідачем по справі, вони стали уникати спілкування. Зважаючи на викладене, беручи до уваги домовленість сторін позивач просить суд визнати недійсним договір дарування квартири [ADDRESS] укладений між [PERSON] в особі його законного представника [PERSON] та застосувати наслідки недійсності правочину: зобов»язати третю особу зареєструвати за позивачем право власності на квартиру. В подальшому представником позивача було уточнено вимоги: визнати недійсним договір дарування від [INFO] року, застосувати наслідки недійсного договору дарування, скасувавши державну реєстрацію за [PERSON] права власності на квартиру і припинивши його право власності на це майно, а також відновивши становище (яке існувало до укладення фіктивного договору дарування), відповідно до якого за [PERSON], було зареєстровано право власності на ? частку квартири [ADDRESS] на підставі розпорядження Шевченківської районної державної адміністрації міста Києва і на іншу ? частку зазначеної квартири на підставі свідоцтва від 20.01.1998 року про право на спадщину за законом. В судовому засіданні позивач, її представник підтримали заявлені вимоги, просили задовольнити. Надали згоду на ухвалення заочного рішення та покладення судових витрат на позивача. Відповідачі в судове засідання не з»явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки не повідомили. Заяв та клопотань від них в адресу суду не надходило. Представник третьої особи в судовому засіданні поклався на розсуд суду щодо прийняття рішення. Суд,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-12 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач разом з матір»ю [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS]. [PERSON] проживає поверхом вище у кВ. № 16. 07.03.2015 р. відбулось залиття квартири позивача внаслідок пориву внутрішньо квартирної розводки водопостачання квартири відповідача, про що складено акт обстеження від 17.03.2015 р. В акті також зафіксовані пошкодження помешкання: залита стеля кухні площею 4 кв. м., залита стеля у ванній кімнаті площею 1, кВ. м., залита стіна в туалеті площею 0,1 кв. м., залита стіна в коридорі площею 0,5 кв. м.. Для визначення розміру матеріального збитку позивач 21.02.2017 р. звернулась до ТОВ «Центр експертної оцінки» та експертом - оцінювачем [PERSON] 07.03.2017 р. складено звіт № 183/17 про розмір матеріального збитку, який становить 9 019,00 грн. Послуги експерта по визначенню розміру матеріальних збитків коштували позивачу 1 500,00 грн. Крім того неправомірними діями відповідача [PERSON] було спричинено і моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості користуватися ним, порушенням звичного способу життя, необхідності докладати додаткових зусиль для його нормалізації. Зважаючи на такі обставини, позивач просить стягнути на її користь на відшкодування матеріальної шкоди 9 019,00 грн., моральну шкоду у розмірі 9 000,00 грн., витрати понесені на визначення матеріального збитку та судові витрати. [PERSON] в судовому засіданні підтримала вимоги, просила задовольнити. Надала згоду на ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з»явилась, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки не повідомила. Заяв та клопотань від неї в адресу суду не надходило. Суд,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Шлюб з відповідачем було укладено 21.07.2012 р. і зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Шахтарську Шахтарського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 138. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина - [PERSON], [INFO]. Спільне життя з відповідачем не склалось, відсутнє почуття любові, поваги та взаєморозуміння. У серпні 2017 р. позивач переїхала з дитиною до м. Києва і з цього часу проживає окремо від чоловіка. Позивач вважає, що сім»я розпалась. Збереження шлюбу, який носить формальний характер не є можливим. Зважаючи на викладене позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала заявлені вимоги, просила задовольнити. Зазначила, що сторони проживають окремо один від одного, не ведуть спільне господарство та мають окремі бюджети з серпня 2017 р. Не заперечувала щодо покладення на неї судових витрат та надала згоду на ухвалення заочного рішення. Також зазначила, що і після розірвання шлюбу бажає іменуватися прізвищем «[PERSON]». Відповідач [PERSON] в судове засідання не з»явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідь на позов не надавав. Заяв та клопотань від нього в адресу суду не надходило. Суд,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-19 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Шлюб між нею та [PERSON] було укладено 01 грудня 2012 р. та зареєстровано у Відділі реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №2170. В шлюбі у подружжя народився син - [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що сторони припинили фактичні шлюбні відносини більше ніж пів року, спільного господарства не ведуть, шлюб носить формальний характер. Вважає, що подальше спільне життя подружжя, а також збереження шлюбу суперечить його інтересам та інтересам дитини, а тому просить шлюб розірвати. Провадження у справі було відкрито 06.10.2021 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами прощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Зазначила, що вимоги позову підтримує, просить задовольнити. Відповідач також просив розглянути справу за його відсутності. Повідомив, що визнає позов в повному обсязі та просить розірвати шлюб. Дослідивши матеріали справи суд вважає за можливе задовольнити заявлені позовні вимоги, з огляду на наступне. Встановлено, що 01 грудня 2012 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , було укладено шлюб, зареєстрований у Відділі реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2170, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи. Після укладення шлюбу позивач [PERSON] прізвище не змінювала. В шлюбі у сторін народився син - [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що сторони припинили фактичні шлюбні відносини більше ніж пів року та не ведуть спільного господарства. Фактично сім`я припинила своє існування. Зазначені обставини визнаються [PERSON] . Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було. Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін та їх спільної дитини. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За встановлених обставин, зважаючи на те, що відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, суд вважає за можливе задовольнити вимогу [PERSON] про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін і дана обставина визнається відповідачем. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як встановлено під час розгляду справи позивач після укладення шлюбу дівоче прізвище не змінювала. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст.141ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-10 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Шлюб між нею та [PERSON] було укладено 07.12.2007 р. Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №4475. В шлюбі у подружжя народились діти - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що шлюбні стосунки з відповідачем не підтримує, спільне господарство не ведуть, але проживають разом та не мають спільного бюджету. Шлюб розпався, примирення та подальше спільне життя не можливе. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб з відповідачем. Провадження у справі було відкрито 17.12.2020 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами прощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутністю. Зазначила, що вимоги позову підтримує, просить задовольнити. Відповідач також просив розглянути справу за його відсутності. Повідомив, що визнає позов в повному обсязі та просить розірвати шлюб. Дослідивши матеріали справи суд вважає за можливе задовольнити заявлені позовні вимоги, з огляду на наступне. Встановлено, що 07.12.2007 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , було укладено шлюб, зареєстрований Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 4475, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, копія якого долучена до матеріалі справи. Після укладення шлюбу позивач отримала прізвище чоловіка - [PERSON] . В шлюбі у сторін народились діти - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Позивач вказує на те, що шлюбні відносини припинені, збереження шлюбу не є можливим і не відповідає її інтересам. Фактично сім`я припинила своє існування. Зазначені обставини визнаються [PERSON] . Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було. Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін та їх спільних дітей. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За встановлених обставин, зважаючи на те, що відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, суд вважає за можливе задовольнити вимогу [PERSON] про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін і дана обставина визнається відповідачем. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Дошлюбне прізвище позивача [PERSON] - « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Питання щодо залишення прізвища отриманого при реєстрації шлюбу чи відновлення дошлюбного прізвища в судовому засіданні не вирішувалось. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст.142 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-12 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Шлюб між нею та [PERSON] було укладено 21.02.2021 р. і зареєстровано Київським міським відділом реєстрації шлюбів Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №219. В шлюбі у подружжя народився син - [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що шлюбні стосунки з відповідачем не склались, порозуміння відсутнє, спільне господарство сторони не ведуть, сімейні відносини не підтримують, проживають окремо. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб з відповідачем. Провадження у справі було відкрито 16.11.2020 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами прощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутністю. Зазначила, що вимоги позову підтримує, просить задовольнити. Відповідач також просив розглянути справу за його відсутності. Повідомив, що визнає позов в повному обсязі та просить розірвати шлюб. Дослідивши матеріали справи суд вважає за можливе задовольнити заявлені позовні вимоги, з огляду на наступне. Встановлено, що 21.02.2020 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , було укладено шлюб, зареєстрований Київським міським відділом реєстрації шлюбів Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №219, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, копія якого долучена до матеріалі справи. Після укладення шлюбу позивач прізвище не змінювала. Так, як свідчать матеріали справи, від шлюбу сторони мають сина [PERSON] , [INFO] . Позивач вказує на те, що шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведуть, сімейні відносини не підтримують, проживають окремо. Зазначені обставини визнаються [PERSON] . Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було. Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін та їх спільної дитини. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За встановлених обставин, зважаючи на те, що відповідач визнає заявлені вимоги , суд вважає за можливе задовольнити вимогу [PERSON] про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін . Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як вбачається із свідоцтва про шлюб, відповідач [PERSON] при реєстрації шлюбу прізвище не змінювала. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст.142 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-17 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Шлюб між нею та [PERSON] було укладено 24.04.2015 р. і зареєстрований Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №648. В шлюбі у подружжя народилась донька [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що з січня 2020 року подружжя проживає окремо, шлюб носить лише формальний характер, примирення з відповідачем є неможливим, сім`я розпалась. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб з відповідачем. Провадження у справі було відкрито 11.01.2021 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами прощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Зазначила, що вимоги позову підтримує, просить задовольнити. Відповідач також просив розглянути справу за його відсутності. Повідомив, що визнає позов в повному обсязі та просить розірвати шлюб. Дослідивши матеріали справи суд вважає за можливе задовольнити заявлені позовні вимоги, з огляду на наступне. Встановлено, що 24 квітня 2015 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , було укладено шлюб, зареєстрований Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №648, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи. Після укладення шлюбу позивач прізвище не змінювала. Так, як свідчать матеріали справи, від шлюбу сторони мають доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, копія якого долучена до матеріалів справи. Позивач зазначає, що з січня 2020 року подружжя проживає окремо, шлюб носить лише формальний характер, примирення з відповідачем є неможливим, сім`я розпалась. Зазначені обставини визнаються відповідачем [PERSON] . Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було. Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін та їх спільної дитини. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За встановлених обставин, зважаючи на те, що відповідач визнає заявлені вимоги, суд приходить до висновку про задоволення заявлених вимог. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як вбачається із свідоцтва про шлюб, позивач [PERSON] при реєстрації шлюбу прізвище не змінювала. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст.142 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-23 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Шлюб між нею та [PERSON] було укладено 29.04.2012 р. Мостівською сільською радою Андрушівського району Житомирської області, актовий запис №1. В шлюбі у подружжя народилась донька - [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що з 03.02.2021 року сторони фактично припинили сімейні відносини, проживають окремо, спільне господарство не ведуть, мають різні погляди на сімейне життя. За таких обставин позивач просить суд розірвати шлюб укладений з [PERSON] . Провадження у справі було відкрито 17.05.2021 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами прощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутністю. Зазначила, що вимоги позову підтримує та просить задовольнити. Також, позивач просила після розірвання шлюбу залишити прізвище « [PERSON] » та судові витрати покласти на відповідача. Відповідач також просив розглянути справу за його відсутності. Повідомив, що позов визнає та просить розірвати шлюб. Дослідивши матеріали справи суд вважає за можливе задовольнити заявлені позовні вимоги, з огляду на наступне. Встановлено, що 29 квітня 2012 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , було укладено шлюб, зареєстрований Мостівською сільською радою Андрушівського району Житомирської області, актовий запис №1, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, копія якого долучена до матеріалі справи. Після укладення шлюбу позивач отримала прізвище чоловіка - [PERSON] . Так, як свідчать матеріали справи, від шлюбу сторони мають доньку - [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що з 03.02.2021 року сторони фактично припинили сімейні відносини, проживають окремо, спільне господарство не ведуть, мають різні погляди на сімейне життя. Зазначені обставини визнаються [PERSON] . Доказів, які свідчили б про можливість примирення сторін в ході розгляду справи отримано не було. Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін та їх спільної дитини. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За встановлених обставин, зважаючи на те, що відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, суд вважає за можливе задовольнити вимогу [PERSON] про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам сторін і дана обставина визнається відповідачем. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як свідчить відповідна заява подана до суду, позивач бажає після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем « [PERSON] ». Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ст.142 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved