Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], в якому з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог просила стягнути з відповідача на її користь грошові кошти в сумі 4463 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідач є власником квартири [ADDRESS] у будинку, в якому проживає позивач, його квартира розташована поверхом вище. З вини мешканців квартири відповідача неодноразово відбувалось залиття квартири позивача. У добровільному порядку відповідач відшкодовувати завдані збитки категорично відмовляється, як і відмовляється здійснити ремонтно-відновлювальні роботи за власний кошт або власними силами, що змусило позивача звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог підтримали повністю та просили їх задовольнити з підстав, зазначених у позові. Відповідач та його представник позов не визнали, надали суду письмові заперечення проти позову, просили відмовити у задоволенні позовних вимог. Свої заперечення мотивували тим, що матеріалами справи не встановлено безпосереднього причинного зв'язку між діями відповідача та спричиненою шкодою, як не встановлено і вину відповідача. Відсутні підстави стверджувати, що залиття квартири сталося з вини відповідача, оскільки він не проживав у своїй квартирі у відповідний період. Розрахунок відновлювального ремонту не визначає, який саме ремонт має бути проведений у приміщенні ванної кімнати, а який у приміщенні спальні. Надані позивачкою акти не відповідають формі, встановленій законодавством, а тому не можуть братися судом до уваги з причин їх неналежності та недопустимості. Докази у справі одержані з порушенням закону. Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. В судому засіданні встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] в цьому ж будинку, яка розташована над квартирою позивача. У квартирі він не проживає та здає її у найм квартиронаймачам. З вини мешканців квартири відповідача відбувалось неодноразове залиття квартири позивача, що підтверджується актами огляду квартири від 17.04.2013 року, 18.04.2013 року, 22.08.2013 року, актом огляду підвісної стелі від 19.04.2013 року та показаннями допитаних в судовому засіданні свідків [PERSON] та [PERSON] Зокрема, актами зафіксовано залиття квартири позивача, наявність в квартирі води, підтоплення стін, стелі. Визначались причини залиття, якими були ті чи інші пошкодження сантехнічного обладнання в квартирі відповідача. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] підтвердили факти неодноразового залиття квартири позивача. Зокрема, згідно показань [PERSON] вона є головою правління ОСББ «Мудрість», на балансі якого перебуває житловий будинок, і була особисто присутньою при кожному випадку залиття квартири, складала відповідні акти, безпосередньо спостерігала залиття квартири, яке кожного разу відбувалось з вини мешканців квартири відповідача. Відповідно до висновків судової будівельно-технічної експертизи № 061/2013 від 12.12.2013 року характер пошкоджень оздоблення стелі та стін свідчить про можливий вплив води, а досліджені документи свідчать про наявність такого впливу, то вірогідною причиною виникнення пошкоджень поверхонь квартири [ADDRESS] є залиття водою, що проникала у вказану квартиру зверху. Причиною залиття 18.04.2013 року, є пошкодження (несправність) труби по стояку котрий проходить в кухні квартири [ADDRESS], по іншим актам причину залиття не встановлено, встановити її шляхом обстеження (з розривом в часі) не вбачається за можливе. Визначена кошторисом вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 4463 грн. з урахуванням ПДВ та всіх витрат будівельної організації. Відповідно до ст. 13 Конституції України власність зобов'язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Згідно вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 1 ст. 190 ЖК України визначено, що підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Згідно вимог ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Таким чином, суд вважає, що сукупністю доказів у справі було доведено те, що з вини мешканців квартири відповідача відбувалось неодноразове залиття квартири позивача, чим було завдано матеріальної шкоди, розмір якої визначено експертом при проведенні судової будівельно-технічної експертизи. Посилання представника відповідача на відсутність вини відповідача в затоплені квартири позивача та завданої шкоди, у зв'язку з тим, що на час спричинення шкоди в належній йому квартирі проживали наймачі не є підставою для звільнення відповідача від цивільно-правової відповідальності за завдану шкоду. Оскільки, враховуючи положення ст. 13 Конституції України, ст. 319 ЦК України, якими передбачені обов'язки власника при здійсненні ним права власності, саме відповідач, як власник квартири, з якої внаслідок недбалого ставлення до сантехнічного обладнання була залита квартира позивача, повинен нести відповідальність за завдану шкоду. Крім того, свідок [PERSON] зазначила, що відповідач байдуже ставиться до утримання свого майна, на будь-які зауваження з цього приводу не реагує та неодноразово повідомлявся в телефонному режимі про залиття квартири позивача. Суд не приймає до уваги доводи представника відповідача відносно того, що надані позивачем акти не відповідають формі, встановленій законодавством, а тому не можуть братися судом до уваги з причин їх неналежності і недопустимості. Так, дійсно акти про залиття квартири позивача складені з порушенням вимог Правил утримання будинків та при будинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року «Про затвердження правил утримання будинків та при будинкових територій». Однак акт огляду є доказом перебування конкретної речі у певному стані. Відповідними актами встановлено факти неодноразового залиття квартири позивача, ці обставини підтверджені іншими доказами у справі, зокрема, висновками судової будівельно-технічної експертизи щодо імовірних причин залиття і розміру завданих збитків. Суд не має сумнівів у достовірності цих обставин. Враховуючи зазначене, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до положень ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати в сумі 2432,6 грн., які складаються з судового збору у розмірі 229,4 грн. та витрат, пов'язаних з проведенням судової експертизи, в розмірі 2203,2 грн.

Outcome: approved