Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-21 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що 5 вересня 2014 року помер її батько [PERSON], який постійно проживав за адресою: [INFO]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на - 1/4 частку квартири [ADDRESS], яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, виданого комітетом по приватизації радгоспу «Селидівський» Красноармійського району Донецької області від 15.12.1993р.; - автомобіль ВАЗ 210740, 2010 року випуску, кузов № ХТА 210740А2978428, номерний знак АН 6621НЕ, який належав на підставі довідки-рахунку КІМ 325112 від 08.10.2010р. та акту прийому-передачі НДЦ 78085 від 04.08.2010р.; - автомобіль KIA MOTORS TOPIC, 1998 року випуску, кузов № [NUMBER], номерний знак [NUMBER] на підставі біржової угоди № 11117 від 06.11.2008р.; - земельну ділянку площею 0,13 га кадастровий номер1422783800:01:000:0018 для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських споруд в с. Новоелизаветівка, вулиця Леніна, 4/1 Новоелизаветівської сільської ради на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку серія ЯЕ 711044, реєстраційний № 010916000088 від 29.12.2008р.; - земельної ділянки загальною площею 6,1807 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії № ДН 149284 реєстраційний № 10401412006 від 28.12.2004р., в ому числі площею 5,04 га ріллі кадастровий № 1422783800:05:000:0181, площе 0,32 га пасовищ кадастровий № 1422783800:05:000:0183, площею 0,70 га кадастровий № 1422783800:05:000:0182, - сільгосптехніку, оформлену на його імя. За життя батько казав, що залишить заповіт, яким належне йому майно заповість йог дружині, а її матері [PERSON] Після смерті батька її мати звернулась до нотаріальної контори та подала заяву про прийняття спадщини. Вона в свою чергу не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, так як вважала, що не маю права на неї, так як батько залишив заповіт її матері. Однак зараз їй стало відомо, що батько не залишив ніякого заповіту, у звязку з чим вона звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її батька, де їй було повідомлено, щ спадкова справа після смерті її батька була відкрита за заявою її матері, ніякого заповіту після смерті батька не існує, а також, що вона пропустила строк для прийняття заяви пр. прийняття спадщини, у звязку з чим запропоновано звернутися до суду з питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивачка вважає, що не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вважала, що батько за життя склав заповіт на імя матері, і її мати після смерті батька прийняла спадщину. Однак зараз їй стало відомо, що її батько не залишив ніякого розпорядження щодо свого майна на випадок своєї смерті. Відповідачка, яка прийняла спадщину після смерті [PERSON], не дає згоду на прийняття нею спадщини, яка пропустила строк для прийняття спадщини. На підставі наведеного позивачка просила визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька [PERSON], який помер 5 вересня 2014 року, в два місяці. В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги, суду пояснила, що за життя її батько [PERSON] говорив, що на все належне йому майно залишить заповіт на імя своєї дружини [PERSON] Вона не проживала разом з батьками на день смерті батька, про відсутність заповіту дізналась в лютому 2016 року від своєї сестри [PERSON], а потім вже і від матері та від нотаріуса. Протягом строку, визначеного для подання заяви про прийняття спадщини, вона не хворіла, за межі України не виїжджала. Представник позивачки [PERSON] підтримав позовні вимоги, просив позов задовольнити. Відповідачка позов не визнала, пояснила суду, пояснила суду, що 5 вересня 2014 року помер її чоловік [PERSON], після смерті якого залишилось спадкове майно: автомобілі, трактор, земельні ділянки, частка квартири. За життя її чоловік говорив, що має намір залишити належне йому майно їй, але заповіт так і не залишив, у звязку з чим вона звернулась о нотаріальної контори про прийняття спадщини як спадкоємиця за законом. До нотаріуса її супроводжувала дочка, наміру прийняти спадщину після смерті батька не мала. Представник відповідачки [PERSON] позов не визнала, пояснила суду, що приведені позивачкою причини для пропуску нею строку подання заяви про прийняття спадщини є неповажними, а тому підстав для надання додаткового строку для прийняття спадщини немає. Відповідачка проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, показання свідків та дослідивши письмові докази, суд вважає, що в задоволенні позову необхідно відмовити з наступних підстав. Судом встановлені такі обставини та відповідні ним правовідносини. 5 вересня 2014 року помер [PERSON], про що 8 вересня 2014 року Виконавчим комітетом Ковоєлизаветівської сільської ради Красноармійського району Донецької області було складено відповідний актовий запис № 10. Позивачка є дочкою [PERSON], що підтверджується копіями свідоцтва про її народження, де батьками зазначені [PERSON], [PERSON], та свідоцтва про шлюб, згідно якого 12 жовтня 2015 року позивачка уклала шлюб з [PERSON] і змінила своє дошлюбне прізвище на «Корнєва». Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з 1/4 частку квартири [ADDRESS], яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, виданого комітетом по приватизації радгоспу «Селидівський» Красноармійського району Донецької області від 15.12.1993р., автомобіля ВАЗ 210740, 2010 року випуску, кузов № ХТА 210740А2978428, номерний знак АН 6621НЕ, який належав на підставі довідки-рахунку КІМ 325112 від 08.10.2010р. та акту прийому-передачі НДЦ 78085 від 04.08.2010р., автомобіля KIA MOTORS TOPIC, 1998 року випуску, кузов № [NUMBER], номерний знак [NUMBER] на підставі біржової угоди № 11117 від 06.11.2008р., земельної ділянки площею 0,13 га кадастровий номер1422783800:01:000:0018 для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських споруд в с. Новоелизаветівка, вулиця Леніна, 4/1 Новоелизаветівської сільської ради на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку серія ЯЕ 711044, реєстраційний № 010916000088 від 29.12.2008р., земельної ділянки загальною площею 6,1807 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії № ДН 149284 реєстраційний № 10401412006 від 28.12.2004р., в тому числі площею 5,04 га ріллі кадастровий № 1422783800:05:000:0181, площе 0,32 га пасовищ кадастровий № 1422783800:05:000:0183, площею 0,70 га кадастровий № 1422783800:05:000:0182, сільгосптехніки, оформленої на його імя. Згідно повідомлення завідувача Другою красноармійською держнотконторою [PERSON] від 16.06.2016р. № 60/01-16 спадщина після смерті [PERSON], померлого 5 вересня 2014 року, відкривалась, заяву про прийняття спадщини подала дружина спадкоємця [PERSON]. Постановою державного нотаріуса Другої красноармійської державної нотаріальної контори [PERSON] від 15 квітня 2016 року [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [PERSON] відмовлено, оскільки спадкоємцем пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. В довідці Новоєлизаветівської сільської ради зазначено, що спадкодавець мешкав з дружиною [PERSON], яка спадщину прийняла тв. В шестимісячний строк була відкрита спадкова справа. Свідок [PERSON] суду показав, що з травня 2014 року по вересень 2014 року на своєму особистому автомобілі возив позивачку та її батька до лікарні в м. Донецьк, який висловлював своє бажання заповісти майно своєї дружині. Позивачка була присутня поряд і чула виловлювання свого батька щодо наміру залишити її батьком заповіт на мати. Свідок [PERSON] суду показав, що в жовтні 2014 року возив [PERSON] до її матері [PERSON] Остання повідомляла свою дочку про те, що існує заповіт, складений на її імя [PERSON] В січні 2016 року він дізнався про те, що заповіт відсутній. Стаття 1216 ЦК України визначає спадкування як є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок йог смерті (ч.1 ст.1218 УК України). Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, в тому числі зачаті за життя та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.ч.1-3 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд враховує також розяснення Верховного Суду України, що містяться в абз.6 п.24 постанови Пленуму «Про судову практику у справах про спаювання» від 30.05.2008р. № 7, згідно яких вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, не переробними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно абз.26 п.2 листа Вищого Спеціалізованого Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013р. № 24-753/0/4-13 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Таким чином, суд приходить до висновку про те, що незнання позивачки про відсутність заповіту спадкодавця [PERSON] на своє майно не є повязане з обєктивними, не переробними, істотними труднощами для позивачки на своєчасне подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її батька [PERSON], отже причини пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини є неповажними. На підставі наведеного, в задоволенні позову необхідно відмовити. Згідно ст.88 ЦПК України у звязку з відмовою в задоволенні позову понесені позивачкою судові витрати по сплаті судового збору відшкодуванню не підлягають. Відповідно до ст.ст.1216, 1217, 1258, 1261, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: dismissed