Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-25 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з вказаною позовною заявою, в якій просить визнати [PERSON], яка померла [INFO], такою, що фактично прийняла спадщину на квартиру за адресою: [ADDRESS], після померлих батька [PERSON] та бабусі [PERSON] у порядку спадкування за законом, та визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS], після померлої [PERSON] у порядку спадкування за заповітом. Свої вимоги обгрунтовує тим, тим, що квартира [ADDRESS] належала на праві спільної часткової власності [PERSON], який помер [INFO] та [PERSON], яка померла [INFO]. На час смерті [PERSON] та [PERSON], [PERSON] постійно мешкала у спірній квартирі, оскільки здійснювала догляд за [PERSON] та [PERSON] Після смерті останніх [PERSON] фактично прийняла спадщину, вступила в управління та володіння спадковим майном: квартирою [ADDRESS]. Однак, у встановлений законом термін свідоцтво про право на спадщину [PERSON] не отримала і звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 14.01.2014 року було відкрито провадження по справі. Проте, [INFO] [PERSON] померла та не встигла прийняти спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] та [PERSON] Згідно заповіту від 21.08.2013 року вона - позивач [PERSON] являється спадкоємцем [PERSON] У встановлений законом термін вона (позивач) звернулась до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] за заповітом і дізналась, що [PERSON] також подав заяву про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] за законом. Враховуючи, що вона ([PERSON]) має переважне право на прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON], а за життя [PERSON] не встигла прийняти спадщину після померлих [PERSON] та [PERSON] на квартиру [ADDRESS], змушена звернутись з даним позовом до суду для захисту своїх прав. В судовому засіданні позивач та її представник підтримали уточнені позовні вимоги, викладені обгрнутування, просили позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача у судовому засіданні позов визнав, враховуючи всі надані до справи докази, документи від нотаріусів, просив постановити рішення згідно вимог чинного законодавства. Третя особа Головне управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явилася, надали заяву з проханням проводити розгляд справи у відсутність їхнього представника. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду також не надійшло. За таких обставин суд вважає за можливе розглядати і вирішувати справу у відсутність третіх осіб. Вислухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до даних свідоцтва про право власності на житло від 22.07.2004 року, виданого Дніпровською районною у м. Києві державною адміністрацією, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON]. Згідно свідоцтва про смерть, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві 13.01.2011 року, [PERSON] помер [INFO]. За даними свідоцтва про смерть, виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві 13.01.2010 року, [PERSON] померла [INFO]. Таким чином, після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої, зокрема, входить квартира [ADDRESS]. Відповідно до листа Десятої Київської державної нотаріальної контори № 7210/02-14 від 26.11.2014 року, після смерті [PERSON], померлого [INFO], спадкова справа не заводилась. З матеріалів спадкової справи № 601/2012 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] вбачається, що [PERSON] зверталась до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом. Проте, нею було пропущено шести місячний строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14.01.2014 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.05.2014 року закрито провадження у справі позовом [PERSON] до Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом на підставі п.6 ч.1 ст. 205 ЦПК України. Згідно відповіді приватного нотаріусу Кривошиї Н.А. № 6/01-16 від 12.03.2015 року померлою [INFO] [PERSON], було складено заповіт на користь [PERSON] Таким чином, суд приходить до висновку, що померла [INFO] [PERSON] за життя не встигла набути право власності на спадкове майно після померлого [INFO] [PERSON] та померлої [INFO] [PERSON] зокрема, на квартиру [ADDRESS]. Згідно акту № 8 складеного майстром технічної дільниці 4, начальником ЖРЕО-401 та мешканцями будинку [ADDRESS], [PERSON] не була зареєстрована, але проживала в квартирі [ADDRESS] разом зі своїм батьком [PERSON] та бабусею [PERSON] у період з 2009 по 2014 роки. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Оскільки в матеріалах спадкової справи № 601/2012 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] відсутня заява [PERSON] про відмову від прийняття спадщини, після смерті [PERSON], померлого [INFO], спадкова справа не заводилась, протягом 2009-2014 років [PERSON] проживала в квартирі [ADDRESS], суд приходить до висновку, що [PERSON] фактично прийняла спадщину, вступивши в управління і володіння спадковим майном після померлих [PERSON] та [PERSON] - квартирою [ADDRESS]. Згідно зі ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців. За даними заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М. від 21.08.2013 року, [PERSON] на випадок своєї смерті заповідала [PERSON] належне їй на день смерті майно та на все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право. З матеріалів спадкової справи № 212/214 щодо майна померлої [INFO] [PERSON], вбачається, що [PERSON] також подав заяву про прийняття спадщини після померлої [PERSON] за законом. Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Таким чином, [PERSON] має переважне право на прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] Оцінюючи докази в їх сукупності суд приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved