Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-22 00:00:00

\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулась до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування позову зазначила, що вона з відповідачем перебувала в зареєстрованому шлюбу з 2004 року. В шлюбі у них народилася дитина - [PERSON] , [INFO] . У 2005 році шлюб між ними розірвано. Рішенням Орджонекідзевського суду м. Харкіова від 29.06.2005 року з відповідача стягнені аліменти на її користь на утримання неповнолітньої дитини, [PERSON] , [INFO] , в розмірі ј частки з усих видів заробітку (доходу). Внаслідок невиконання відповідачем рішення суду утворилася заборгованість по аліментах у сумі 20 401 грн. 60 коп. За її розрахунками за період з 01.02.2018 року по 01.02.2020 року сума заборгованості з урахуванням неустойки (пені) та індексу інфляції, складає 25 492 грн. 46 коп., яку вона просила стягнути з відповідача. \~ \~ \~ \~Протокольною ухвалою від 19 травня 2020 року до участі у спрааві у якості третьої особи залучений державний виконавець Вовчанського районного відділу Державаної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Лєсніков Євгеній Миколайович. \~ \~ \~ \~Позивач в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлялася завчасно та належним чином. До суду надала заяву про підтримання позовних вимог у повному обсязі, просила справу розглядати у її відсутності. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. У телефонному режимі повідомив про розгляд справи у його відсутності. \~ \~ \~ \~Третя особа в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. Заяв, клопотань про відкадення розгляду справи не надав. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~\~ \~ \~ \~ \~За таких обставин на підставі ч. 4\~ст.223 ЦПК України,\~суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів (постановляє заочне рішення). \~\~ \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку з таких підстав. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно ст. ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є батьком, а позивач [PERSON] є мамою неповнолітньої [PERSON] , [INFO] , відповідно до копії свідоцтва про народження (а.с.16-18). Відповідно до копії рішення Орджоникідзевського районного суду м. Харкова від 29 червня 2005 року та копії виконавчого листа № 2-5883 від 30 липня 2005 року з [PERSON] було стягнуто аліменти на користь позивача на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, щомісячно, починаючи з 19.05.2005 року і до її повноліття (а.с.8-10). Згідно довідки державного виконавця від 13.02.2020 року № 5348, станом на 01.02.2020 року загальна заборгованість боржника [PERSON] по аліментам на користь стягувача [PERSON] складає 20 401 грн. 60 коп.(а.с. 13). \~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 196 СК України (в редакції на момент виникнення правовідносин) при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Суд, вирішуючи спірні правовідносини, застосовує роз`яснення Пленум Верховного Суду України у постанові № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», що відповідає висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року. Пунктом 22 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~застосування судами\~окремих норм\~Сімейного кодексу\~України при\~розгляді справ\~щодо батьківства,\~материнства та\~стягнення аліментів»\~№3\~від 15\~травня 2006\~року роз`яснено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначеної ст.196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Обов`язок, щодо спростування своєї вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладено на відповідача. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05 грудня 2018 року (справа № 372/264/15-ц). Таким чином, суд вважає, що заборгованість зі сплати аліментів виникла саме з вини відповідача, аліменти сплачувались ним не в повній мірі, що вбачається з розрахунку заборгованості, доказів існування поважних причин несплати аліментів відповідачем суду не надані, тому позивач має право на стягнення неустойки. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Згідно розрахунку позивача, пеня за прострочку відповідачем сплати аліментів за період з 01.02.2018 року по 01.02.2020 року становить 1 192 грн.02 коп., а також індекс інфляції 3 898 грн. 84 коп., з чим суд погоджується. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав сторін щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості та обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~статті 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Крім того, згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі у справах, окрім іншого, про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Відповідно до п. п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2020 року складає 2102 грн. 00 коп. При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що позивач звільнена від сплати судового збору, тому у порядку ст. 141 ЦПК України суму судового збору необхідно стягнути із відповідача у дохід держави у розмірі 840 грн. 80 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved