Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-28 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі в період з 09.07.2011 року по 23.09.2013 р. та мають спільну доньку - [PERSON], [INFO]. 10.07.2014 р. Голосіївським районним судом м. Києва ухвалено рішення за позовом [PERSON] до [PERSON] про визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, яким вимоги задоволено частково. Встановлено наступний графік побачень: два будні дні щотижня, а саме кожен вівторок з 11:00 години по 13:00 годину та кожен четвер з 17:00 години по 19:00 годину; кожну другу та четверту суботу місяця з 10:00 годину по 12:00 годину; першу половину дня, наступного після дня народження малолітньої [PERSON], а саме [INFO] кожного року. На даний час дочці виповнилось 4 роки і починаючи з 02 вересня 2014 року [PERSON] почала відвідувати навчальний дитячий дошкільний заклад № 424 за індивідуальним графіком на період адаптації. З 22.09.2014 р. дитина перейшла на загальний графік відвідування ДНЗ № 424 з 08.00 до 19.30. Виконувати рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.07.2014 р. на даний час немає можливості. Крім того, з з квітня 2015 року відповідач почав поводитися агресивно до доньки та позивача. Відповідач не має постійної роботи, не сплачує аліменти, порушує графіки побачень. Крім того, встановлений графік перешкоджає дочці займатися художньою гімнастику. І головне, дитина почала боятися батька у зв»язку із його непередбачуваною поведінкою, відповідач переховував доньку, порушував умови повернення дитини, відбирав у доньки іграшки, подаровані матір»ю, псував одяг дитини. [PERSON] ігнорує побажання викладачів дитячого навчального закладу щодо переривання занять та сну доньки, забирає із закладу дитину не дивлячись на встановлений графік навчання. Дії відповідача як відносно дитини так і матері донько неодноразово ставали предметом дослідження правоохоронних органів. Всупереч вимогам чинного законодавства відповідач н піклується про здоров»я доньки, чинить опір її вихованню та розвитку, та останнім часом постійно порушує графік побачень та спілкування з дитиною, що також негативно впливає на малолітню [PERSON]. Зважаючи на викладене позивач просить суд змінити встановлений Голосіївським районним судом м. Києва 10.07.2014 р. порядок участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, враховуючи її вік, стан здоров»я та режим дня та визначити [PERSON] наступний порядок побачень з дитиною: кожну другу неділю місяця з 10:00 години по 12:00 годину в присутності матері [PERSON], та або її представників: [PERSON] та [PERSON];[PERSON] В судовому засіданні позивач, її представник підтримали вимоги, просили задовольнити. Пояснили, що внесення змін до встановленого графіку необхідно з метою дотримання нормального розвитку дитини, зважаючи на її графік життя, відвідування відповідного дитячого навчального закладу. Відповідач надав заперечення на позов де зазначив. що не вбачає підстав для зміну графіку його спілкування з дитиною. Сама позивач не бажає виконувати рішення суду, всіляко ухиляється від спілкування батька з донькою, про що він не одноразово повідомляв орган опіки та піклування. Відповідач жодним чином не впливав негативно на дитину, спілкування надавало задоволення як йому так і доньці. Таким чином, батько дитини не тільки вважає, що немає необхідності обмежувати його у спілкуванні з дитиною, а навіть збільшити кількість часу, який він і донька мають проводити разом з метою реалізації як прав дитини так і батька. В подальшому відповідач в судове засідання не з»являвся, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Представник Служби у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації в судовому засіданні просив взяти до уваги в першу чергу інтереси дитини та по можливості врахувати висновок Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 17.11.2016 р. № 100-18431. Голосіїська РДА вважає за доцільне визначити способи участі батька у вихованні малолітньої дитини нступним чином: щовівторка та щочетверга з 18.00 години до 19.00 год.; перша третя судота або друга та четверта неділя з 10.0 год. До 18.00. год. Без присутності матері, при умові задовільного стану здоров»я малолітньої; наступні після святкових днів з 11.00. год. До 18.00 год., за домовленістю батьків (Новий рік, Різдво, 8 березня та день народження малолітньої [PERSON]). Представник Служби у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації наголосив під час розгляду справи, що не може надати окремі висновки щодо предмету спору відповідно до вимог чинного законодавства України, оскільки дитина проживає у Голосіївському районі м. Києва. Проте, наголосив, що розділяє думку колеги відносно необхідності ухвалення рішення в першу чергу з урахуванням інтересів дитини. Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі в період з 09.07.2011 року по 23.09.2013 року від якого мають доньку [PERSON], [INFO]. 10.07.2014 р. Голосіївським районним судом м. Києва було ухвалено рішення, яким частково задоволено позов [PERSON] до [PERSON], третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, зустрічний позов [PERSON] до [PERSON], третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця поживання дитини відмовлено. Судом визначено наступний порядок побачень батька та дитини: два будні дні щотижня, а саме кожен вівторок з 11:00 години по 13:00 годину та кожен четвер з 17:00 години по 19:00 годину; кожну другу та четверту суботу місяця з 10:00 годину по 12:00 годину; першу половину дня, наступного після дня народження малолітньої [PERSON], а саме [INFO] кожного року. Рішення набрало чинності після перегляду останнього за апеляційною скаргою [PERSON] Апеляційним судом м. Києва, який 01.10.2014 р. залишив рішення суду першої інстанції без змін. Позивач зазначає, що є необхідність змінити такий графік. [PERSON] відвідує навчальний дитячий дошкільний заклад № 424 і має певний розклад життя. Крім того, батько негативно впливає на дитину, ним не дотримується встановлений судом графік побачень, донька не почувається з ним спокійно. Крім того, встановлений графік, зважаючи на відвідування [PERSON] дошкільного закладу порушує організацію життєдіяльності дитини. За приписами ст. 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Положеннями ст. 159 СК України визначено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. В свою чергу відповідно до ч. 2 ст. 153 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Декларацією прав дитини, що її прийнято Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року проголошено, зокрема, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особи потребує любові і розуміння. Вона повинна, якщо це можливо, зростати під опікою і відповідальністю своїх батьків і, в усякому разі, в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. В свою чергу Конвенцією про права дитини від 20.11.1989 року, ратифікована Україною 27.02.1001 року, а саме ч. 1 ст. 3 встановлено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Таким чином зважаючи на безперечні права батька на участь у вихованні дитини, чинним законодавством встановлено обов'язок ухвалюючи рішення керуватися інтересами дитини. Як свідчать матеріали справи, [PERSON], [INFO] відвідує дошкільний навчальний заклад № 424 з 22.09.2014 р. Як вбачається з наданого представником позивача довідки ДНЗ № 424, за підписом в.о. керівника закладу, діти перебувають у закладі з 07.30 год. до 19.30 год. За долученими до матеріалів справи відповідями на адвокатські запити, надані ДНЗ № 424 зустрічі дитини з батьком під час відвідувань останнього дошкільного закладу створювали незручності для дітей, негативно впливали на їх стан. Батько неодноразово забирав доньку з території закладу, порушував встановлений графік побачень з»являючись до закладу у невизначений судом час. На запит Служби у справах дітей Голосіївської РДА від 21.10.2016 р. адміністрація ДНЗ № 424 повідомила про те, що за встановленим графіком батько може спілкуватись з донькою кожного вівторка з 11.00. до 13.00. год., кожного четверга з 17.00 до 19. 00 год. В цей час згідно режиму дня дошкільного закладу проходять заняття - прогулянки на свіжому повітрі та обід в першій половині дня, ігри, заняття у підгрупах та індивідуальні заняття, самостійна діяльність дітей, вечеря у другій половині дня. Відвідування батьком дошкільного закладу в призначений судом час порушує організацію життєдіяльності дитини в дошкільній установі. Як свідчать матеріали справи, переглядаючи рішення суду першої інстанції колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва, залишаючи без задоволення апеляційну скаргу [PERSON] зазначив, зокрема, що на час ухвалення рішення [PERSON] дошкільний заклад не відвідувала. Проте, на день розгляду даної цивільної справи наявні докази, які свідчать про те, що дитина постійно відвідує ДНЗ № 424 де перебуває з 07.30 год. до 19.30 год. та її життєдіяльність проходить по відповідному графіку. Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Положеннями ст. 60 ЦПК України встановлено обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог чинного законодавства, батько має безумовне право на побачення та спілкування з дитиною, зобов»язаний брати участь у вихованні доньки. Проте, таке спілкування, використання батьківських прав не може здійснюватись в супереч інтересам дитини. Приймаючи рішення щодо зміни порядку спілкування батька з дитиною, суд має прийняти до уваги розклад визначений ДНЗ № 423, відповідно до якого дитина перебуває у закладі з 07.30 год. до 19.30 та вважає за можливе, з метою не порушення життєдіяльності дитини зміни графік побачення батька та доньки, встановлений судом, з урахуванням інтересів дитини, поклавши в основу рішення часи спілкування запропоновані позивачем, що не буде порушувати встановлений розклад дня дитини. Крім того, необхідно враховувати і висновки надані третьою особою, як органом, що здійснює контроль за захистом прав неповнолітніх та зазначити, що [PERSON] не заявлявся зустрічний позов. Таким чином, суд вважає за можливе змінити графік побачень встановлений рішенням суду в частині запропонованій позивачем та її присутності, в решті встановлений графік залишити його без змін. При цьому суд має зазначити, що ухваленим рішенням в частині змінюється саме графік спілкування, а не рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.07.2014 р., оскільки суд першої інстанції не наділений такими повноваженнями, а тому залишає без задоволення вимогу [PERSON] щодо залишення рішення суду без змін в іншій частині. З іншого боку, відсутні підстави і для задоволення вимоги щодо спілкування батька з донькою в присутності представників позивача відсутні, оскільки зазначені [PERSON] особи не були учасниками процесу, а отже суд позбавлений можливості вирішити питання про їх права та обов»язки. Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 88 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: partial