Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-17 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач є власником транспортного засобу - автомобіля марки «HYUNDAI» д.н.з. [NUMBER] . 22.04.2017 р. приблизно об 11 годині у дворі будинку [ADDRESS] поруч з під`їздом № 3 позивач залишила автомобіль на декілька хвилин на спеціально відведеному для паркування місці. В цей час автомобіль було пошкоджено частиною конструкції, яка впала з даху будинку. Відповідно до висновків автотоварознавчого дослідження від 04.08.2017 р. № 485/8-17 вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «HYUNDAI» д.н.з. [NUMBER] становить 15 681,77 грн. З огляду на те, що КП Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» є балансоутримувачем будинку № 103 по вул. Січових Стрільців в м. Києві, а ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» є обслуговуючою будинок організацію саме відповідачі мають відшкодувати спричинену шкоду. Крім того, позивачу завдано і моральну шкоду, яка оцінена у розмірі 5 000,00 грн. Моральна шкода полягає у переживаннях, емоційній напруженості, порушеннях життєвих планів та зміні звичайного життєвого устрою. Все це призвело до втрати нормальних налагоджених життєвих зв`язків, позивач змушена була докладати значних додаткових зусиль для організації свого життя. За таких обставин позивач просить стягнути з відповідачів в солідарному порядку матеріальну шкоду у розмірі 15 681,77 грн. та моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн. та судові витрати. Провадження у справі відкрито 27.04.2020 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представником КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» надано відзив на позов де зазначено наступне. Житловий будинок [ADDRESS] належить до сфери управління Комунального підприємствам. З метою реалізації права укладати договори на надання житлово-комунальних послуг з їх виконавцями, як це визначено ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідачем з ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» 10.01.2017 р. було укладено договір № 6 щодо надання послуг з утримання будинків. Саме Товариство в разі ненадання відповідних послуг, неналежного виконання умов договору несе відповідальність за спричинену шкоду. Така позиція підкріплення численною судовою практикою. Крім того, на підтвердження як матеріальної так і моральної шкоди. Представник ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» не скористався правом надати відзив на позов. Позивач в судове засідання не з`явилась. Направила в адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутністю. Зазначила, що заяв, клопотань, відводів не має. Представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» просив відмовити у задоволенні позову в частині вимог до підприємства з підстав зазначених у відзиві. Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг» в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв та клопотань від нього в адресу суду не надходило. Вислухавши пояснення та доводи представника відповідача, дослідивши надані докази та надавши їм відповідну оцінку суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, з огляду на наступне. Встановлено, і не заперечується учасниками процесу, що 22.04.2017 р. о 13:30 Центральною диспетчерською службою Шевченківського району був прийнятий телефонний дзвінок та оперативно зафіксовано заявку № 2901988 з приводу надзвичайної ситуації (загроза травмування людини) за адресою [ADDRESS] , що підтверджується листом Департаменту житлово-комунальної інфраструктури Київської міської державної адміністрації № 058/4-5704 від 26.06.2017 р. Так, як вбачається з Акту комісії в складі працівників ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» 24.04.2017 р. про те, що при обстеженні покрівлі житлового будинку [ADDRESS] , а саме ліфтового машинного приміщення 4-го під`їзду встановлено, що на машинному приміщенні 4 го під`їзду зірвано металеве обрамлення, внаслідок форс мажорних обставин під час погодних умов, а саме пориву вітру 7-12 м/с згідно даних гідрометеоролігного бюлетня. Також в акті зазначено, що у дворі будинку [ADDRESS] виявлено пошкодження автомобіля марки «Хундай» д.н.з. [NUMBER] , власником якого є мешканець квартири [ADDRESS] . В бесіди з власником було з`ясовано, що 22.04.2020 р. він виявив пошкодження (вмятину та подряпини на покрівлі автомобіля) та уламки заліза біля авто. Як було з`ясовано під час розгляду справи, і підтверджується її матеріалами, власником транспортного засобу «Хундай» д.н.з. [NUMBER] є [PERSON] , яка у зв`язку із укладенням 23.03.2018 р. шлюбу, змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Під час розгляду справи фактичні обставини, які відбулись 22.04.2017 р. у дворі будинку [ADDRESS] не оспрорювались сторонами, їх представниками. Так, вказуючи на те, що дії відповідачів були неправомірні, оскільки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» не здійснювали належним чином технічне обслуговування будинку, контролю за його станом , забезпечення справності, працездатності будинкових систем, позивач просить суд стягнути з відповідачів солідарно як матеріальну так і моральну шкоду . За приписами ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. В свою чергу частиною 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від відповідальності, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В свою чергу за положеннями ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Разом з тим ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.2 своєї постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. №6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. З матеріалів справи вбачається, що між відповідачем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», як балансоутримувачем будинку [ADDRESS] та ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» 10.01.2017 р. було укладено договір № 6 про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Лук`янівська» Шевченківського району м. Києва, за яким ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» був переданий на обслуговування зазначений будинок . За умовами зазначеного договору, замовник передав, а виконавець прийняв зобов`язання надати послуги згідно проведених електронних торгів щодо комплексного обслуговування об`єктів: прибирання і утримання місць загального користування, сходових клітин, прибудинкової території, утримання і технічне обслуговування внутрішньобудинкових інженерних та комунікаційних мереж, утримання і дрібний поточний ремонт будинків, елементів благоустрою та споруд для забезпечення надання житлово-комунальних послуг. Мета договору - забезпечення кваліфікованого, якісного, гарантованого обслуговування житлового фонду, його інженерно- технічного обладнання, дотримання санітарного стану будинків та прибудинкових територій для створення мешканцям будинків належних умов проживання. При цьому, ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» взяло на себе зобов`язання забезпечити безпечну експлуатацію житлового фонду, своєчасно вживати заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій пов`язаних з технічним станом житлових будинків та їх інженерним обладнанням і відшкодувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню та шкоду завдану життю чи здоров`ю споживачів (мешканцям будинків) у випадку надання неякісних послуг у розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України (п. п. 3.2.4, 3.2.5 договору). Виходячи з вищенаведеного, саме відповідач ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» має нести відповідальність за події, які стались у дворі житлового будинку [ADDRESS] , оскільки саме Товариство не виконував належним чином обов`язки щодо забезпечення належного технічного стану будинку. При цьому, суд не може вважати падіння частини металевої конструкції на транспортний засіб позивача подією, яка не залежала від дій відповідача, оскільки як свідчить відповідь Центральної геофізичної обсерваторії № 17-06/1264 від 21.06.2017 р. погодні умови 22.04.2017 р. були добрими, опадів не було, середня швидкість вітру сягала 4 м/с, максимальний порив вітру сягав - 9 м/с. Також, к вбачається з відповіді Центральної геофізичної обсерваторії № 1706/1418 від 17.067.2017 р. з 11 по 12 годину 22.04.2017 р. максимальна швидкість вітру становила 9 м/с, що не є штормовим або небезпечним явищем. Також за відповіддю Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 29.08.2017 р. № 65/19/4654 штормове попередження 22 квітня 2017 р. у м. Києві не оголошувалося та експлуатація транспорту не заборонялась. Так, доказами відповідно до положень ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними, відповідно до ст. 77 ЦПК України, є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування, як це визначено ч. 1 ст. 80 ЦПК України. Так, матеріальний збиток визначено позивачем на підставі висновку щодо вартості визначення вартості відновлювального ремонту колісного транспортного засобу № 485/8-17, складеного 04.08.2017 р. ФОП [PERSON] (сертифікат оціночної діяльності № 15211/13 від 24.09.2013 р.) - 15 681,77 грн. Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які свідчили, що вказаний суб`єктом оціночної діяльності розмір відновлювального ремонту транспортного засобу не відповідає дійсності. З огляду на вищенаведене, зважаючи на положення ст. 1166 ЦК України, суд приходить до висновку щодо задоволення вимог позивача в частині відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 15 681 грн. 77 коп., яка підлягає стягненню на користь [PERSON] з Товариства з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдинг». Позивач також вказує, що їй спричинено і моральну шкоду, компенсувати яку мають відповідачі у розмірі 5 000 грн. 00 коп. Як вказує позивач, і це не було спростовано під час розгляду справи,пошкодження автомобіля спричинило порушення життєвих планів, змін звичайного життєвого устрою, що призвело втрати нормальних налагоджених життєвих зв`язків, необхідності докладання значних додаткових зусиль для організації свого життя. За положеннями ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода, відповідно до ч. 2 ст. 23 ЦК України, полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. У п. 5 своєї постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 р. Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Разом з тим, пунктах 9, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» надано роз`яснення, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. З огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності. Такий висновок зроблено Верховним Судом у складі суддів другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 19.12.2018 р. у справі № 640/14909/16-ц Отже з урахуванням обставин встановлених в судовому засіданні, тяжкість вимушених змін у життєвих відносинах позивача, часу та зусиль, що знадобились останньому для відновлення для відновлення попереднього стану, суд приходить до висновку , що на користь позивача з метою компенсацію моральної шкоди з ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» необхідно стягнути суму у розмірі 5 000,00 грн. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, як це визначено ч. 1 ст. 133 ЦПК України. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України, належать, зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. За положеннями ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Отже, вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved