Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-21 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] в, якій просить суд визначити частки у праві спільної сумісної власності на житлову квартиру за адресою: [ADDRESS], в 1/3 за [PERSON], в 1/3 за [PERSON], в 1/3 за [PERSON], яка належить їм в цілому по праву приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації Харківського міжміського бюро технічної інвентаризації 22.11.1999 року, встановити факт, що [PERSON], [INFO], проживала разом з померлою [PERSON] на момент її смерті [INFO], за адресою: [ADDRESS], ивизнати за [PERSON] право власності на 4/6 частини житлової квартири загальною площею 70, 90 кв. м, житловою площею 30, 90 кв. м, за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування згідно із законом після смерті батька та матері, в тому числі: в 1/6 частині після смерті батька [PERSON], який помер [INFO] , в 3/6 частинах після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO]. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що згідно архівних матеріалів КП «ХР БТІ» право власності на житлову квартиру за адресою: [ADDRESS], зареєстроване в цілому по праву приватної спільної сумісної власності за [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Позивач та її мати [PERSON] були спадкоємцями 1 черги після смерті батька. Позивач прийняла спадщину після смерті батька [PERSON], але не звернулася в встановлений законом 6 місячний термін в Першу Державну нотаріальну контору Харківського району та не отримала відповідні правовстановлюючі документи. Мати [PERSON] прийняла спадщину після смерті батька [PERSON], фактично, бо була зареєстрована в квартирі на момент його смерті. Мати позивача [PERSON] померла [INFO]. Позивач проживала із матір'ю постійно до моменту її смерті однією родиною. Нотаріусом Державної нотаріальної контори усно позивачу повідомлено, що їй необхідно звернутися до суду для отримання правовстановлюючих документів на спадкове майно. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 січня 2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалювано здійснювати в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 лютого 2019 року за заявою [PERSON] витребувано докази. Позивач в судове засідання не з'явилась, надала суду заяву в якій просила проводити розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з'явилась, надала суду заяву в якій позовні вимоги визнала в повному обсязі, судове засідання просила проводити у її відсутність. Враховуючи, що в підготовче судове засідання не з'явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Будь-яких інших заяв та клопотань сторонами не надано. Суд, дослідивши докази по справі, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 22 листопада 1999 року, виданного відділом приватизації Харківського міжміського бюро технічної інвентаризації, технічного паспорту від 07.11.2018 року виданого Комунальним підприємством «Харківське районе бюро технічної інвентаризації», а також довідки від 07.11.2018 року, виданої Комунальним підприємством «Харківське районне бюро технічної інвентаризації», квартира, за адресою: [ADDRESS], належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Згідно з ч. 2 ст. 370 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної вільності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Тобто, частки кожного власника, у квартирі за адресою: [ADDRESS], що перебувала у спільній сумісній власності становить 1/3. Виходячи з викладеного, суд вважає можливим задовольнити вимогу та визначити в праві спільної сумісної власності на житлову квартиру за адресою: [ADDRESS], в 1/3 за [PERSON], в 1/3 за [PERSON], в 1/3 за [PERSON], яка належить їм в цілому по праву приватної власнотсі на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації Харківського міжміського бюро технічної інвентаризації 22.11.1999 року. [PERSON] помер [INFO], про що в книзі реєстрації актів про смерть 06.03.2003 року зроблено актовий запис № 29, свідоцтво про смерть видане Виконавчим комітетом Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області від 06.03.2003 року, серії [NUMBER]. Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 16 лютого 2018 року, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 22 липня 1975 року, актовий запис 48, складений Виконавчим комітетом Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області. Після реєстрації шлюбу [PERSON] взяла прізвище «[PERSON]». Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складалась з 1/3 частки квартири за адресою: [ADDRESS], яка належала йому на праві приватної спільної сумісної власності. На час смерті [PERSON], [PERSON] проживала разом з ним. [PERSON] є донькою [PERSON] та [PERSON], про що свідчить свідоцтво про народження видене 20.03.1969 року Покотилівською селищною радою Харківського району Харківської області. 23.01.1987 року [PERSON] змінила прізвище після реєстрації шлюбу, на «[PERSON]», про що свідчить свідоцтво про шлюб видане Пришибською сільською радою Балаклійського райну Харківської області, серії [NUMBER]. Оскільки спірні правовідносини щодо спадкування після його смерті виникли в 2003 році, то вони регулюються відповідно до норм Цивільного кодексу України в редакції 2003 року, яка діяла на час їх виникнення. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Все належне спадкодавцю майно, відповідно до ст. 1218 ЦК України, входить до складу спадщини, є об'єктом спадкування після його смерті. За своє життя [PERSON] ніяких заповітів не залишав, що підтверджується листом Державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормілець Ю.М. від 23.02.2019 року, за вих. № 729/02.14, тому у разі відсутності заповіту, право на спадкування одержують спадкоємці за законом, згідно вимог ч. 2 ст. 1223 ЦК України. Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Спадкоємцями першої черги за законом, відповідно до ст. 1261 ЦК України, після смерті [PERSON] є його дружина - [PERSON], яка проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS], донька - [PERSON], [INFO], РНОКПП [NUMBER], зареєстрована: [ADDRESS]. Отже, відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги, проживала однією сімєю на час відкриття спадшини та прийняла спадщину після смерті [PERSON] фактично, не подала заяву про відмову від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори. [PERSON] є спадкоємецею за законом першої черги, не подала заяву про відмову від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори. Суд задовольняє вимоги позивача про визнання права власності та визнає за [PERSON] право власності на 3/6 частини квартири, за [PERSON] 1/6 частини квартири загальною площею 70, 90 кв. м, житловою площею 30, 90 кв. м, за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування згідно із законом, після смерті батька [PERSON], померлого [INFO]. [INFO] померла [PERSON], що підтверджуеться свідоцтвом про смерть, видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у Харківській області від 05.02.2018 року, актовий запис №2022. Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Спадкоємцями першої черги за законом, відповідно до ст. 1261 ЦК України, після смерті [PERSON] є її діти - [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. [PERSON], [INFO], донька [PERSON] (яка після розірвання шлюбу залишила прізвище «[PERSON]», що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу від 27 січня 1964 року) та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження від 1 лютого 1962 року, серії [NUMBER]. Постановою від 02.10.2018 Державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківської області Кормілець Ю.М., позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як нею не надано документ, що підтверджують прийняття спадщини. Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області на виконання ухвали суду від 08.02.2019 року повідомила, що після померлої [INFO] [PERSON], яка проживала на день смерті за адресою: [ADDRESS], була заведена спадкова справа №791/2018. До держнотконтори після спливу шестимісячного строку з дня смерті спадкодавиці, а саме 29.09.2018 року, з заявою звернулася дочка померлої, [PERSON], яка в своїй заяві вказує, що спадщину вона не прийняла, але буде звертатися до суду по питанню встановлення факту прийняття спадщини. Заяви від інших спадкоємців до держнотконтори не надходили. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 55252161 від 23.02.2019 року інформація про посвідчення заповітів від імені померлої [PERSON] відсутня. Згідно з актом депутата Покотилівської селищної ради Харківського району Харківської області Дудки О.М., [PERSON] на момент смерті [PERSON] мешкала з нею, здійснювала догляд та поховала її. На підставі викладеного, суд вважає доведеним, що [PERSON] проживала разом з [PERSON] однією сім'єю за адресою: [ADDRESS], до моменту смерті останньої - [INFO], та задовольняє вимогу позивача про встановлення факту проживання однією сім'єю [PERSON] та [PERSON] на день смерті останньої - [INFO]. Відповідач в своїй заяві від 22.03.2019 року позовні вимоги визнала в повному обсязі, відповідно до листа Державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Кормілець Ю.М. від 23.02.2019 року, за вих. № 729/02.14 [PERSON] з заявою про прийняття спадщини не зверталась. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадках визнання позову відповідачем. Відповідачем надана заява про визнання позову, а тому суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини за ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтями 1269 та 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець який на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавцем, вважається, що прийняв спадщину, якщо не подав заяву про відмову від спадщини, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Враховуючи, що позивач є спадкоємцем за законом першої черги після смерті [PERSON], прийняла спадщину після її смерті, проживала однією сім'єю із спадкодавицєю на час відкриття спадщини - [INFO] за адресою: [ADDRESS], та подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, відповідач позовні вимоги визнав в повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення, суд задовольняє вимоги позивача про визнання права власності та визнає за [PERSON] право власності на 4/6 частини квартири загальною площею 70, 90 кв. м, житловою площею 30, 90 кв. м, за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлої [INFO]. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, а позивачу відстрочено строк сплати судового збору до ухвалення остаточного судового рішення у справі, з відповідача на користь держави підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 2696,68 ( дві тисячі шістсот девяносто шість) гривень 68 копійок.

Outcome: approved