Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], КП «Житлогосп», ТОВ «Житлоустрій» про відшкодування збитків та моральної шкоди, завданої залиттям квартири позивача. 21 вересня 2018 року позивачем та представником позивача-адвокатом [PERSON] була подана уточнена позовна заява, в якій позивач просить стягнути на її користь із [PERSON], [PERSON], ТОВ Житлоустрій, КП Житлогосп солідарно матеріальну шкоду у сумі 26585,70 грн. та солідарно моральну шкоду у розмірі 5000 грн. з кожного по 1250 грн. В обґрунтування позову позивач посилається на те, що у звязку з діями відповідачів [PERSON], [PERSON], які самовільно змінили трубу стояка водогону з металевої на пластикову, у місці зєднання двох труб, яке знаходиться у квартирі відповідачів, сталося протікання, внаслідок якого відбувалося залиття квартири позивача та було завдано шкоду. 14 березня 2018 березня відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] подали відзив, у якому зазначено, що позовні вимоги вони не визнають та своєї вини у затопленні квартири позивача не вбачають, оскільки ремонтні роботи на стояку провели працівники ВКГ ОКВП. Відповідач [PERSON] двічі, 20.06.2018 року та 10.09.2018 року, звертався до суду із заявами, у яких просив суд відмовити у задоволенні позовної заяви [PERSON], обгрунтовуючи це тим, що ні він, ні його мати [PERSON] ремонтні роботи на стояку ніколи самовільно не проводили. Також відзив був поданий представником КП Житлогосп, в якому відповідач просить відмовити у позовних вимогах щодо вини КП Житлогосп у відшкодуванні матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири в повному обсязі. В обгрунтування відзиву зазначають, відповідно до рішення Виконавчого комітету Олександрійської міської ради № 625 від 21.07.2011 року Про технічне обслуговування внутрішньобудинкових мереж постачання холодної води та водовідведення КП Олександрія-водоканал було визначено КП Олександрія-водоканал виконавцем послуг в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого водопостачання та водовідведення у житловому фонді комунальної власності м. Олександрія, Перемозькому та Жовтневому мікрорайонах. Так, відповідно до рішення Виконавчого комітету Олександрійської міської ради № 3241 від 27.03.2014 року обслуговуючою організацією по обслуговуванню внутрішньобудинкових систем централізованого водопостачання та водовідведення у житловому фонді комунальної власності м. Олександрія, стало ТОВ Житло-Устрій. Обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж водопостачання проводиться обслуговуючим підприємством ТОВ Житло-Устрій, відповідно до договору з КП Житлогосп в межах балансової належності та експлуатаційної відповідальності. Ремонтні роботи на внутрішньобудинкових мережах, що розміщені в квартирах споживачів, проводяться за заявками власників квартир та наданні доступу до відповідних мереж. Як вбачається, що відповідно до акту ТОВ Житло-Устрій від 28.07.2017 року при огляді квартири [ADDRESS] було встановлено, що власники квартири самовільно частково замінили стояк водопостачання на пластиковий в результаті чого відбувся виток води. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОКВП Дніпро-Кіровоград також подала до суду відзив, у якому зазначає, що у період з серпня 2011 року по березень 2014 року КП Олександрія-Водоканал далі правонаступником ОВКП Дніпро-Кіровоград здійснювало технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем в межах та на підставі укладеного договору підряду з балансоутримувачем (за договором Замовника) будинків по м. Олександрія, тобто з КП Житлогосп і виключно за заявками останнього. Як видно з заявленого позову [PERSON] затоплення квартири відбулося 24-25 липня 2017 року, всередені квартири та в період, коли ОВКП Дніпро-Кіровоград не проводило обслуговування внутрішньобудинкових мереж будинку і в теперішній час, відповідно до діючих норм не здійснювалось таке обслуговування. З огляду на викладене, точкою розподілу обслуговування вводу на житловий будинок та міської мережі є точка підключення до цієї мережі, тобто, мережі, колодязі та запірну арматуру в них обслуговує підприємство, а все, що йде в будинок від точки врізки із засувкою у колодязі є спільною власністю мешканців і обслуговується КП Житлогосп, ОСББ або іншою створеною організацією на договорних засадах зі споживачем. Враховуючи вищевикладене, представник ОВКП Дніпро-Кіровоград [PERSON] просить врахувати вказаний вище відзив при ухвалені судом рішення по справі. У судовому засіданні позивач підтримала позов і з зазначених у ньому підстав. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні підтримала позов та просила стягнути шкоду з винних осіб, які будуть встановлені в ході судового розгляду. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову. [PERSON] пояснила, що відповідно до договору [PERSON] із КП Житлогосп обовязок по технічному обслуговуванні (п.5) внутрішньобудинкових мереж покладається на КП Житлогосп. Також у п. 7 договору, який був укладений між [PERSON] та ОВКП Дніпро-Кіровоград на останнього покладений обов'язок технічного обслуговування. Залиття сталось через невиконання КП Житлогосп і ОВКП Дніпро -Кіровоград своїх договірних зобовязань. Водоканал не мав право у 2012 році зєднувати платикову і металеву трубу стояка. Ремонтні роботи (зєднання металевої труби і пластикової) [PERSON] не здійснювала. У період з 2013 року по даний час водоконалом була здійснена одна перевірка і порушень не було виявлено. КП Житлогосп всупереч договірним зобовязанням не перевіряв технічний стан внутрішньобудинкових мереж. Тому вини [PERSON] немає. Представник КП Житлогосп [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову у частині вимог до КП Житлогосп з підстав зазначених у відзиві. Зокрема, наголосив на тому, що виконавцем послуг щодо мереж водовідведення визначено водоканал (відповідно до рішення міськради). У 2014 році обслуговування перейшло до ТОВ Житло-Устрій. Ремонтні роботи проводяться за заявками споживачів. Відповідно до акту встановлено, що була здійснена самовільна заміна труб на пластикові. Водоканал ці роботи не виконував і докази цього відсутні. Водоканал і КП Житлогосп не проводять у жодному випадку пластикові труби, лише залізні. [PERSON] не зверталася до обслуговуючих організацій, зокрема і до КП Житлогосп з заявами про заміни труби. Також вказує, що наданий відповідачем договір з КП Житлогосп не відповідає дійсності, оскільки свою діяльність він розпочав з грудня 2010 року, а договір укладено у листопаді 2010 року. Представник ТОВ Житло-Устрій у судовому засіданні повідомила, що ТОВ Житло-Устрій відреагував на повідомлення про залиття і за наслідками виїзду на місце склав акт. У квартрі [PERSON] не проживає, тому не слідкувала за справністю мережі, яка знаходиться у квартирі, зокрема поломки стояка та не повідомила про це обслуговуючу організацію. Без такого повідомлення і надання доступу до квартири ТОВ Житло-Устрій не міг усунути протікання. Також ТОВ Житло-Устрій не виконував монтаж пластикової труби. Представник стверджує, що роботи з монтажу пластикової труби на стояку і стик з метал-пластик проведений самовільно. Доступу до квартири зараз немає і власники не дають ТОВ Житло-Устрій можливості усунути аварійну ситуацію та усунути недопустиме зєднання пластик-метал. Також представник пояснив, що ТОВ Житло-Устрій не проводить взагалі роботи з пластиковими трубами. Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. Квартира № 1 за адресою м. Олександрія, Кіровоградської області по пр. Соборному, 103 на праві власності належить [PERSON] Це підтверджується договором купівлі-продажу від 7 грудня 1996 року, який зареєстрований КП Олександрійське МБТІ 15.01.1997 р., за № 9508/68. Відповідач [PERSON] є власником квартири №13, що знаходиться за тією ж адресою, на четвертому поверсі. Це підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 19.03.2007 р., яке зареєстроване Олександрійським МБТІ 16.04.2007 р., за № 9508/111271. В ніч з 24 на 25 липня 2017 року відбулось залиття квартири позивача. Відповідно до акту від 25 липня 2017 року, складеного представниками ТОВ ЖИТЛО-УСТРІЙ , встановлено, що 25.07.2017 року о 01 год. 25 хв. у диспетчерську поступила заявка з кв № 5 житлового будинку по пр. Соборному, 103 про затоплення кв № 1,5,9. Прибувши на місце об 01 год. 30 хв. був відкритий у підвалі стояк водопостачання в туалет. Для встановлення причин витоку необхідним був доступ до квартири № 13, у якій ніхто не мешкає, зі слів мешканців, про що була складена телефонограма у КП Житлогосп. Відповідно до акту від 28 липня 2017 року, складеного представниками ТОВ ЖИТЛО-УСТРІЙ , встановлено, що 27 липня КП Житлогосп повідомив, що є доступ до [ADDRESS]. У цій квартирі при обстеженні виявлено, що стояк водопостачання частково замінений на пластик і це виконано мешканцями самостійно. На відстані 0,3 м від стелі знаходиться різьбове зєднання 25 пластикової труби зі сталевою трубою 40, з якої відбувся витік. Проведено відновлювальні роботи: заварений стик на трубі 40, водопостачання відновлено. 27 липня 2017 року представником КП Житлогосп майстром [PERSON] складено акт про обстеження технічного стану на предмет затоплення квартири 1 квартирою поверхом вище за зазначеною вище адресою. При обстеженні виявлено, що внаслідок протікання води наявні сліди затікання, а саме: в спальні мокрі жовті плями на шпалерах, стелі приблизно 1 кв.м., на стінах мокрі шпалери приблизно 5 кв. м.; в туалеті мокрі стіни. стеля та підлога в місці проходження труб водопостачання та водовідведення; у ванній кімнаті на стіні мокрий кахель. Також до матеріалів справи доданий зведений кошторисний розрахунок вартості будіництва спальні квартири [ADDRESS], відповідно до якого вартість ремонтних робіт складає 7142,00 грн., та додаткова кошторисна трудомісткість та кошторисна заробітна плата, яка становить 9179,75 грн. До матеріалів справи також долучені чеки та розписки на загальну суму 17407,95 грн., які позивач витратила на ремонтні роботи у своїй квартирі. Суд застосовує такі норми права. Правилами встановлення і фіксації житлово-експлуатаційними організаціями причин і наслідків залиття квартир врегульований Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76. Відповідно до п. 2.3.6 вказаних правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який має відповідати вимогам, наведеним у додатку 4 цих правил. Як вбачається з цього додатку, у разі залиття квартири у разі отримання заяви про затоплення квартири житлово-експлуатаційна організація має створити комісію для складення акту про залиття, аварію, що трапилась на системи центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) у складі голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. Цей акт має бути затвердженим начальником житлово-експлуатаційної організації. У акті має бути зазначено що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), причини залиття, аварії, що трапилась на системі водопостачання, а саме несанкціоноване втручання мешканців у роботу системи, незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін. Також у акті вказуються висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін. Надані позивачем на підтвердження факту залиття квартири та його причин акти від 25,27 липня 2017 року не відповідають вимогам зазначених вище правил. Ці акти не були складені уповноваженою комісією, яка мала б бути створена житлово-експлуатаційним органом. Зокрема, акт від 27 липня 2017 року складений одноособово майстром. Також у обох актах не зазначено причини залиття, а натомість лише описано наслідки залиття. За наявності таких суттєвих недоліків, зазначені акти не є достатнім доказом того, що причиною залиття були протиправні дії та/або бездіяльність відповідачів. Таким чином надані сторонами докази є недостатніми для встановлення причини залиття квартири №1. Також позивач звернулась із клопотанням про проведення будівельно-технічної експертизи з метою встановлення причин залиття і розміру матеріальної шкоди, проте 8 січня 2019 року [PERSON] подала до суду заяву, у якій відмовилась від проведення зазначеної вище експертизи та просила призначити справу до розгляду по суті. Тому ухвала про проведення експертизи була скасована. Враховуючи невідповідність законодавству наданого позивачем акта про обстеження технічного стану на предмет затоплення та відмову позивача від проведення експертизи, надані суд дійшов висновку про недостатність наданих доказів для встановлення причин залиття. Окрім цього надані позивачем суду на підтвердження розміру матеріальної шкоди кошторисні розрахунки ремонтних робіт, чеки та розписки містять істотні розбіжності із описаними у акті про обстеження технічного стану на предмет затоплення пошкодженнями, зокрема щодо послуг чистки килимів, ремонту електрики тощо. За наявності цих розбіжностей та відмови позивача від проведення експертизи для встановлення розміру шкоди, встановити обсяг пошкоджень та причинний звязок між діями відповідачів і цими пошкодженнями неможливо. Відповідно до ч. 1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, обовязок доведення факту залиття та його причин, тобто дії чи бездіяльності відповідача, які знаходиться у причинному звязку із завданням шкоди, покладається саме на позивача. Таке тлумачення закону узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 23.07.2017 у справі № 6-2125цс16. З огляду на те, що позивачем та її представником не надано суду достатніх доказів про причини залиття квартири, позивач відмовилась від проведення будівельно-технічної експертизи, та не довела розмір збитків, які були завдані позивачу внаслідок залиття квартири, адже пошкодження, які зафіксовані в акті КП Житлогосп від 27.07.2017 року, не відповідають наданими позивачем доказами щодо витрати на ремонт, який був проведений у її квартирі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову. Із цих цих підстав суд відмовляє у задоволенні позову у частині стягнення моральної шкоди. Відповідно до п.2 ч.2 ст.141 ЦПК судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed