Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-17 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просила: -стягнути з [PERSON] на її користь неустойку(пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 14\~360 грн.; -стягнути з [PERSON] на її користь суму інфляції на заборгованість по аліментам, що становить 22\~987 грн. 39 коп.; - стягнути з [PERSON] на її користь сплачений судовий збір; - стягнути з [PERSON] на її користь оплату в сумі 4445 грн. за проведення економічного дослідження. В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що з 19.09.2002 року по 03.09.2009 року перебувала в шлюбі з [PERSON], з яким мають двох доньок - [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] На підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20.10.2010 р. [PERSON] зобовязаний виплачувати аліменти на утримання дітей у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 гривень щомісячно. [PERSON] систематично ухиляється від уплати аліментів, але має уявлення куди, коли та в якому розмірі повинен здійснювати оплату аліментів на утримання дітей про що свідчать три сплачені платежі з поміж пятдесяти шести платежів. Станом на 01.07.2015 року [PERSON] заборгував 47 651 гривню , що підтверджується розрахунком заборгованості по аліментам від 28.10.2015 року ( № 837/22 ) здійсненим головним державним виконавцем відділу Державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м.Києві. Останній раз відповідач повідомлявся виконавчою службою 09.07.2015 № 837/22 про необхідність оплати суми боргу по аліментах, надати підтверджуючі документи, що свідчать про сплату боргу . Даний виклик відповідачем отримано 22.07.2015 року. Відповідно до ст..1 Закону України « Про індексацію грошових доходів населення » №1282-ХІІ від 25.04.1997року, листа Верховного Суду України «Рекомендації до порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ» №62-97 від 3.04.1997 року, розмір боргу визначається виходячи із суми боргу станом на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений,помножений на індекс інфляції. В рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 29 лютого 2016 року про зменшення суми аліментів та припинення сплати аліментів вказано, що нарахування аліментів на її користь на утримання дітей [PERSON], 08.10.1996 року та [PERSON], [INFO] підлягає припиненню з [INFO]. Відповідно до розрахунку пені, який міститься у висновку експертного економічного дослідження від 14.12.2015 року пеня станом на 01.11.2014 року становить 14 360 грн. Відповідно до розрахунку суми інфляції заборгованості по аліментах інфляція суми заборгованості станом на 01.11.2014 року становить 6651,2 грн. Починаючи з 01.11.2014 року інфляція повинна розраховуватися виходячи з суми заборгованості встановленої судом, а саме від суми 39 651,00 гривень станом на 28 жовтня 2016 року. Таким чином сума інфляції за весь період, враховуючи рішення суду, становить 6651,2 + 16 336,19 = 22987,39 грн. [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON], в якому просить стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , на утримання неповнолітньої доньки [PERSON], [INFO], аліменти у розмірі 2000 гривень щомісячно, починаючи з 01 листопада 2014 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до 15.10.2020 року. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва від 29 лютого 2016 року по справі №754/15970/15-ц, яке набрало законної сили 11.03.2016 року, суму заборгованості по аліментам на користь [PERSON], що нараховується за рішенням Деснянського районного суду від 20.12.2010 року по справі №2-8780/10, зменшено до 39 651,00 гривень, нарахування аліментів за даним рішенням на користь [PERSON] припинено з 01 листопада 2014 року. Зазначає, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва, від 29 лютого 2016 року по справі №754/15970/15-ц, яке набрало законної сили 11.03.2016 року, визначено, що неповнолітня [PERSON] проживає разом з батьком [PERSON] з 01 листопада 2014 року, що покладає на [PERSON] зобовязання по участі у вихованні дитини та сплати на користь батька, який виховує дитину самостійно, аліментів, згідно до ст.ст. 180, 181 СК України. Вказує, що [PERSON] має відмінний стан здоровя, не має на утриманні інших непрацездатних членів сімї та неповнолітніх дітей, натомість веде невпорядкований спосіб життя, зловживає алкогольними напоями і має нерегулярний дохід, оскільки внаслідок зловживання алкоголем позбавлена можливості працювати та отримувати постійний дохід. При цьому, [PERSON] з 1 листопада 2014 року не приймає участі у вихованні неповнолітньої дитини [PERSON], 15 .10.2002 р.н. і не несе витрат по її утриманню та розвитку природних здібностей дитини. В свою чергу, батько [PERSON] з 01 листопада 2014 року, особисто виховує та утримує дитину [PERSON], [INFO], при цьому забезпечує її всебічний розвиток шляхом розвитку природних здібностей дитини, а саме: [PERSON] навчається в Київський дитячій школі мистецтв №3 на художньому та музикальному відділі, плата за навчання становить загалом грошову суму у розмірі 825 гривень щомісячно. Окрім того, відповідно до довідки мистецького закладу «Дебют» від 05.05.2016 року, №3, неповнолітня [PERSON] відвідує заняття з фаху «Хореографія» і оплата занять становить 270 гривень щомісячно. Отже, окрім витрат на утримання дівчини-підлітка, яка в ході життєдіяльності потребує чималих витрат, батько при середньомісячній заробітній платі у розмірі 6 930,00 гривень, одноособово забезпечує її навчання, життєдіяльність, особистий розвиток дитини, витрати на який окремо становлять 1095,00 гривень, при цьому щомісячно із заробітної плати відраховує на користь позивачки за первісним позовом [PERSON] грошову суму у розмірі 2 163,00 гривень на погашення заборгованості по аліментам. За таких умов, приймаючи до уваги обов'язок позивачки за первісним позовом з листопада 2014 року утримувати неповнолітню дитину [PERSON], приймати участь витратах на розвиток особистих здібностей дитини, враховуючи середньомісячну заробітну плату відповідача за первісним позовом та його обовязок по погашенню заборгованості по аліментам за попередній період, за умови відсутності у [PERSON] постійного, регулярного доходу, вважає за необхідне встановити розмір аліментів на користь батька дитини [PERSON] В судовому засіданні представник [PERSON] позовні вимоги підтримав у повному обсязі, підтвердивши обставини, які викладені в позовній заяві. Зустрічній позов визнав частково, пояснив, що [PERSON] згідна виплачувати аліменти в сумі 30% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Представник [PERSON] позовні вимоги не визнав, підтримав зустрічний позов, підтвердивши обставини, що викладені в позові. Крім цього представник зазначив, що обгрунтовуючи позовні вимоги про стягнення неустойки за несвоєчасну сплату аліментів, позивачка [PERSON] не надала жодного доказу отримання [PERSON] яких-небудь документів з виконавчої служби Деснянського району м. Києва (зокрема, повідомлення про вручення поштової кореспонденції), при цьому з наданих до позову доказів вбачається, що позивачка у повному обсязі ознайомлена з матеріалами виконавчого провадження. Ненадання позивачкою доказів щодо вини [PERSON] у несвоєчасній сплаті аліментів обґрунтовується тим, що [PERSON] не отримував жодного документа з ВДВС Деснянського району м. Києва щодо обов'язку примусової сплати аліментів. Єдиним отриманим ним документом є виклик державного виконавця від 09.07.2015 року із розрахунком заборгованості по аліментам від 03.07 2015 року, які відправлено на адресу [PERSON] позивачкою [PERSON] 14.07.2015 року, та отримано адресатом 22 липня 2015 року. В свою чергу, згідно до інформації про виконавче провадження, отриманої 15.10.2015 року, стягнення на майно боржника звернено лише постановою про накладення арешту майна боржника, яку винесено лише 13.10.2015 року. Відомості про внесення інших документів у Інформації про виконавче провадження відсутні, (інформація додається до позову). Після отримання та ознайомлення із розрахунком, [PERSON] прибув до державного виконавця і 03 серпня 2015 року подав заяву про звернення стягнення на заробітну плату за місцем роботи, а також звернувся до керівництва Київської дитячої школи мистецтв №3 Деснянського району м. Києва з заявою про погашення заборгованості по аліментам шляхом відрахування із заробітної плати, що підтверджується зверненням директора Київської дитячої школи мистецтв №3 Деснянського району м. Києва до ВДВС Деснянського району м. Києва з клопотанням щодо направлення виконавчого листа для виконання за місцем роботи боржника. Також зазначив, що відповідно до ст. 85 ЦПК України просить стягнути на користь [PERSON] понесені витрати, пов»язані з переїздом до іншого населеного пункту його та його представника, а також компенсацію за втрачений заробіток та відрив від звичайних занять в сумі 13\~249 грн. Згідно до Додатку до Постанови КМУ від 27 квітня 2006 р. № 590 «Про граничні розміри компенсації витрат, пов'язаних з розглядом цивільних та адміністративних справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави», компенсація за відрив від звичайних занять -стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, її представникові у зв'язку з явкою до суду обчислюється пропорційно до розміру мінімальної заробітної плати особи і не може перевищувати її розмір, обчислений за фактичні години відриву від звичайних занять. В свою чергу, відповідно до п.5 Додатку до даної Постанови витрати, пов'язані з переїздом до іншого населеного пункту та за наймання житла, відшкодовуються стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, її представникові і не можуть перевищувати встановлені законодавством норми відшкодування витрат на відрядження. З 01 травня 2016 року мінімальна заробітна плата встановлюється у розмірі 1450,00 гривень, а згідно підпункту 170.9.1 статті 170 Податкового кодексу України, витрати на відрядження у межах України становлять 275,00 гривень за добу. Всі витрати на відрядження [PERSON], представника [PERSON] відшкодовуються останнім своєму представникові. Отже, за викликом Шевченківського районного суду м. Чернівців на 11 травня 2016 року, [PERSON] прибув разом з представником [PERSON], при цьому зазначені особи вибули з м. Києва 10.05.2016 року та прибули до м. Києва 12.05.2016 року, тобто перебували у відрядженні 3 календарних дні, що підтверджується квитками на залізничний потяг. Отже сума добових становила 275,00х3=825 гривень на кожну особу, а загалом 1650 гривень. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові матеріали справи, вважає,що позовні вимоги по первісному та зустрічному позову підлягають частковому задоволенню. Відповідно до статті 51 Конституції України батьки зобов»язані утримувати дітей до їх повноліття. Сім»я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. За змістом ст. 180 СК України батьки зобов»язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч.3 статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов»язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у Сімейному кодексі України. Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності. Стаття 184 СК України передбачає можливість визначення розміру аліментів на утримання дитини у твердій грошовій сумі. Це відповідна (фіксована) сума коштів на утримання дитини, яка не є одноразовим платежем, а твердою грошовою сумою визначеною судом на утримання дитини до її повноліття. Частина друга статті 184 СК України передбачає, що визначений судом у твердій грошовій сумі розмір аліментів підлягає індексації відповідно до закону. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували в шлюбі з 19.09.2002 року по 03.09.2009 року. Мають двох дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. На підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2010 року [PERSON] зобов»язаний виплачувати аліменти на утримання дітей у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісячно. Згідно розрахунку заборгованості проведеного державним виконавцем відділу ДВС Деснянського районного управління юстиції м. Києва на підставі виконавчого листа Деснянського районного суду м. Києва № 2-8780 виданого 31 грудня 2010 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів в розмірі 1000 грн. починаючи з 10 листопада 2010 року по 28 жовтня 2015 року заборгованість складає 51\~603 грн. 23 коп. Згідно рішення Деснянського районного суду м. Києва від 29 лютого 2016 року припинено нарахування аліментів за рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 20 грудня 2010 року по справі 2-8780/10 на користь [PERSON] з 01.11.2014 року та зменшено суму заборгованості по аліментах, які нараховані [PERSON] станом на 03.07.2015 року з 47\~651 грн. до 39\~651 грн. Статтею 196 СК України встановлена відповідальність за прострочення сплати аліментів у розмірі 1 відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. За аналогією з цивільним законодавством у цьому разі слід виходити із презумпції вини особи, яка прострочила виконання зобов»язання, у зв»язку з чим на неї покладено тягар доказування протилежного. На думку суду відповідачем [PERSON] не надано суду доказів відсутності його вини в простроченні виконання зобов»язань, однак суд вважає можливим з урахуванням матеріального становища платника аліментів та його сімейного стану зменшити розмір неустойки . Судом встановлено, що неустойка (пеня) станом на 1 листопада 2014 року становить: 380 грн.(пеня за 2010 рік)+ 3650 грн. (пеня за 2011 рік)- 3660 грн.( пеня за 2012 рік)=3650 грн.(пеня за 2013 рік)= 3040 грн.(пеня станом з 01.01.2014 року по 01.11.2014 року) = 14\~360 грн. Суд вважає можливим зменшити розмір неустойки до 4000 грн. з урахуванням матеріального становища платника аліментів та наявності у нього на утриманні неповнолітньої доньки, яка проживає разом з батьком. Оскільки спеціального закону про індексацію аліментів на час виникнення зазначених правовідносин не існувало, а в Україні діяв Закон «Про індексацію грошових доходів населення», а також встановивши, що з відповідача стягнуто аліменти у твердій грошовій сумі, проте за весь період прострочення сплати аліментів індексація ні органом державної виконавчої служби, ні судом не провадилась, суд вважає можливим застосувати аналогію закону згідно п.8 ст. 8 ЦПК України та проіндексувати суму заборгованості по аліментах у порядку, передбаченому Законом України «Про індексацію грошових доходів населення (Правова позиція Верховного суду України у справі № 6-113 цс 13). Сума інфляції заборгованості по аліментах станом на 01.11.2014 року становить 13.60 (2010 рік)+ 157,50 грн. (2011 рік) +45,40 грн( 2012 рік)+152,5 грн.(2013 рік) + 6282,2 грн. з 01.01.2014 року по 31.10.2014 року) = 6651,2 грн. Починаючи з 1 листопада 2014 року інфляція рахується з суми заборгованості встановленої судом, тобто з 39\~651 грн. станом до 28 жовтня 2015 року і складає 16\~336 грн. 19 коп. Таким чином сума інфляції за весь період складає 22\~987,39 грн., яка підлягає стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] Відповідно до ст.180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За відсутності домовленості між батьками щодо цього обвязку, кошти на утримання дитини стягуються в судовому порядку. Згідно ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоровя та матеріальне становище дитини, стан здоровя та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, інші обставини, що мають істотне значення. Згідно вимог ст.184 СК України якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення , суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Суд, з урахуванням майнового стану [PERSON], стану її здоров»я, відсутності у неї на утриманні інших утриманців, вважає за необхідне стягнути з неї на користь [PERSON], з яким проживає неповнолітня дитина [PERSON],[INFO], на утримання неповнолітньої дитини 1500 грн. щомісяця. Аліменти у відповідності до вимог ст.191 СК України суд вважає необхідним стягнути з дня пред»явлення позову, тобто з 11 травня 2016 року. Вимога [PERSON] щодо стягнення аліментів з 1 листопад 2014 року задоволенню не підлягає, так як ним на надано сду докзів того, що він вживав заходів щодо одержання аліментів з відповідача, але не міг їх одержати в зв»язку з ухиленням останнього від їх сплати. Згідно вимог статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. До судових витрат у відповідності до ст. 79 ЦПК України відносяться витрати по сплаті судового збору і витрати, по»язані з розглядом справи. Суд вважає, що з [PERSON]А на користь [PERSON] підлягають стягненню витрати в сумі 551 грн. 20 коп. по сплаті судового збору, які є документально підтвердженими. Що стосується витрат по оплаті за проведення економічного дослідження в сумі 4445 грн. вони відшкодуванню не підлягають, так як ст. 86 ЦПК України передбачені витрати на проведення лише судових експертиз. Крім цього підлягає стягненню з [PERSON] на користь держави судовий збір в сумі 551 грн. 20 коп. у відповідності до вимог ч. 3 ст. 88 ЦПК України , так як [PERSON] при подачі позовної заяви про стягнення аліментів був звільнений від сплати судового збору. Також суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на судовий розгляд справи в сумі 5\~227 грн. 37 коп., які складаються з витрат сторони та її представника, що пов»язані з явкою в суд витрат пов»язаних переїздом з Києва до Чернівців та найманням житла. Що стосується витрат добових та компенсації за відрив від звичайних занять, вони задоволенню не підлягають, так як [PERSON] не надано суду розрахунку обчислення відриву від звичайних занять за фактичними годинами відриву як це передбачає Додаток до постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2006 року № 590 «Про граничні розміри компенсації витрат, пов»язаних з розглядом цивільних та адміністративних справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави». На підставі викладеного,

Outcome: partial