Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-20 00:00:00

[PERSON] звернулась до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням. В обґрунтування вимог посилається на те, що малолітнім [PERSON] , законним представником якого є його мати - відповідач [PERSON] , і який товаришував з її сином, вчинено таємне викрадення з її квартири золотих виробів на загальну суму 95017,77 грн. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04.02.2019 встановлений факт вчинення [PERSON] суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та застосовані примусові заходи виховного характеру у виді передачі під нагляд матері. Частина виробів була повернута відповідачем, а інша частина золотих виробів не повернута, а саме: 1. Золотий браслет, 585 проби, вагою 17 г, вартістю 17 000 грн.; 2. Золотий хрестик, 585 проби, вагою 5 г, вартістю 5 000 грн.; 3. Золотий хрестик, 585 проби, вагою 0,9 г, вартістю 1 000 грн.; 4. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 13 г, вартістю 13 000 грн.; 5. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 8 г, вартістю 8 000 грн.; 6. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 3 000 грн.; 7. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 3 000 грн.; 8. Одна пара золотих сережок, 585 проби, вагою 4 г, вартістю 4 000 грн.; 9. Одна золота сережка, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 3 000 грн.; 10. Золотий кулон, 585 проби, вагою 3 г, у вигляді Ейфелевої вежі, вартістю 3 000 грн.; 11. Золотий кулон, 585 проби, вагою 1 г, у вигляді листка, вартістю 1 000 грн.; 12. Золота каблучка, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 3 000 грн.; 13.Два срібних хрестика, 925 проби, вагою по 2 г кожний; Всього не повернуто золотих виробів на загальну суму 64 000 грн., які просить стягнути з відповідача. Крім того, просила стягнути моральну шкоду в розмірі 50000 грн, посилаючись на те, що в результаті кримінального правопорушення, втратила своє майно, яке наживалось роками, що негативно вплинуло на ритм її життя та потребувало додаткових зусиль для його організації. Нервові переживання, та моральний дискомфорт які перенесла у зв`язку з крадіжкою майна друзями її сина, позначились на здоров`ї, що призвело до необхідності двічі перебувати на стаціонарному лікуванні у лікарні, оскільки існувала загроза викидня. Що також позначилось на майновому стані оскільки була вимушена витрачати кошти для придбання медикаментів під час перебування на лікуванні. Заяви матері неповнолітнього злочинця, з приводу того що вона не має наміру повертати майно та відшкодовувати шкоду, пригнічували психічний стан. Відчуття безвихідності і відчаю від неможливості швидко відновити майновий стан, посилювали моральні страждання. Це потягло за собою порушення сну, втрати нормального способу життя, а відтак вимушена докладати додаткових зусиль для організації свого життя. Також просила стягнути з відповідача судовий збір. Відповідач [PERSON] подала відзив, в якому позовні вимоги не визнала. В обґрунтування зазначила, що її неповнолітній син [PERSON] взяв без дозволу в квартирі [PERSON] ювелірні прикраси, які вона добровільно повернула. З переліком викраденого майна не погоджується. Вважає, що позивач не довела того, що в неї була така кількість ювелірних виробів. Зі слів сина, вона повернула все, що він взяв в квартирі позивачки. Вважає вимоги про стягнення моральної шкоди не обґрунтовані, оскільки позивач перебувала на лікуванні у вересні та жовтні 2017 року, а крадіжка сталася у жовтні 2016 року. Ухвалою суду від 29.05.2019 відкрито спрощене позовне провадження у справі. Ухвалою суду від 24.09.2019 витребувана кримінальна справа. В судовому засіданні позивач та її представник - адвокат Ноженко І.О. вимоги підтримали, просили задовольнити. Суду позивач пояснила, що 31.10.2016 встановила, що невідомою особою викрадені золоті та срібні прикраси, які зберігала у квартирі [ADDRESS] , в якій проживала разом із чоловіком та сином. Враховуючи те, що 8.08.2016 всі прикраси були в наявності, а у період з 01.08. по 31.10. 2016 в квартирі не було сторонніх осіб, окрім друзів сина неповнолітніх братів [PERSON] та [PERSON] , запропонувала своєму синові попросити [PERSON] повернути викрадені речі. Після чого, відповідач принесла частину викрадених речей. Після звернення у правоохоронні органи [PERSON] повернула їй ще частину викрадених речей. Вартість неповернутих ювелірних виробів становить 64000 грн, яку просить стягнути з відповідача. Крім того, стягнути моральну шкоду в розмірі 50000 грн. та судовий збір. Відповідач [PERSON] та її представник - адвокат Гостішева В.В. вимоги не визнали, обґрунтовуючи обставинами викладеними у відзиві. Суду відповідач пояснила, що вагу та вартість неповернутих речей встановили на досудовому слідстві зі слів позивача. Всі вироби, які син випадково взяв з собою були повернуті позивачу. Просила у задоволенні позову відмовити. Заслухавши учасників справи, дослідивши докази та матеріали кримінальної справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04.02.2019 встановлений факт вчинення [PERSON] суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України та застосовані примусові заходи виховного характеру у виді передачі під нагляд матері. В ухвалі суду зазначено, що у жовтні 2016 року, у другій половині дня, неповнолітній [PERSON] разом зі своїм братом [PERSON] прийшли в гості до свого товариша неповнолітнього [PERSON] , який проживає за адресою [ADDRESS] Перебуваючи в спальній кімнаті зазначеної квартири [PERSON] на полиці у шафі побачив ювелірні прикраси. В цей момент у нього виник умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, неповнолітній [PERSON] , діючи умисно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету наживи, користуючись тим, що його ніхто не бачить, таємно, викрав ювелірні прикраси, які належать [PERSON] , а саме: - золотий браслет, 585 проби, вагою 17 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 12137,15 грн.; - золотий хрестик, 585 проби, вагою 5 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 3659,75 грн.; - золотий ланцюг, 585 проби, вагою 13 г, в кількості 2 штук, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 9281,35 грн., загальною вартістю 18 562,7 грн.; - золотий хрестик, 585 проби, вагою 5 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 3569,75 грн.; - золотий хрестик, 585 проби, вагою 6 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 4283,70 грн.; - золотий хрестик, 585 проби, вагою 4 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 2855,80 грн.; - золотий браслет, 585 проби, вагою 8,99 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 6418,41 грн.; - одна пара золотих сережок, 585 проби, загальною вагою 4 г, вартість якої відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 2855,80 грн.; - одна золота сережка, 585 проби, вагою 3 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 2141,85 грн.; - золотий кулон, 585 проби, вагою 3 г, у вигляді Ейфелевої вежі, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 2141,85 грн.; - золотий кулон, 585 проби, вагою 2 г, у вигляді ікони, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 1427,90 грн.; - золотий ланцюг, 585 проби, вагою 8 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 5711,60 грн.; - золота каблучка, 585 проби, вагою 3 г, в кількості 2 штук, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 2141,85 грн., загальною вартістю 4283,7 грн.; - золотий кулон, 585 проби, вагою 1 г, у вигляді листка, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 713,95 грн.; - золотий ланцюг, 585 проби, вагою 3 г, в кількості 2 штук, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 2141,85 грн., загальною вартістю 4283,7 грн.; - золотий хрестик, 585 проби, вагою 0,9 г, вартість якого відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 206 від 10.08.2017 року, становить 642,56 грн.; - золотий браслет, 585 проби, вагою 9 г, вартість якого відповідно до висновку товарознавчої експертизи № 386 від 26.09.2017 року, становить 5354,64 грн.; - золота каблучка, 585 проби, вагою 2,5 г, в кількості 6 штук, вартість якого відповідно до висновку товарознавчої експертизи № 386 від 26.09.2017 року, становить 1487,40 грн. за штуку, загальною вартістю 8924,40 грн.; - золота каблучка, 585 проби, вагою 2 г, в кількості 4 штук, вартість якого відповідно до висновку товарознавчої експертизи № 386 від 26.09.2017 року, становить 1189,92 грн. за штуку, загальною вартістю 4759,68 грн.; - срібний ланцюг, 925 проби, вагою 14 г, вартість якого відповідно до висновку товарознавчої експертизи № 386 від 26.09.2017 року, становить 175,84 грн.; - одна пара срібних сережок, 925 проби, загальною вагою 5 г, вартість якого відповідно до висновку товарознавчої експертизи № 386 від 26.09.2017 року, становить 62,80 грн.; - срібний хрестик, 925 проби, вагою 2 г, в кількості 2 штуки, вартість якого відповідно до висновку товарознавчої експертизи № 386 від 26.09.2017 року, становить 25,12 грн. за штуку, загальною вартістю 50,24 грн. Після чого, неповнолітній [PERSON] , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілій [PERSON] матеріальних збитків на загальну суму 95 017,77 грн. Частину ювелірних виробів повернуто потерпілій, а частина повернута не була. Позивач просить стягнути вартість неповернутої частини золотих виробів. З висновку товарознавчої експертизи № 386 від 26.09.2017 вбачається, що вартість ювелірних виробів є меншою ніж зазначена [PERSON] у позові (64000 грн). Так, згідно висновку експерта № 386 від 26.09.2017 ринкова вартість ювелірних виробів, які не повернуті позивачу становить: 1. Золотий браслет, 585 проби, вагою 17 г, вартістю 12 137,15 грн.; 2. Золотий хрестик, 585 проби, вагою 5 г, вартістю 3659,75 грн.; 3. Золотий хрестик, 585 проби, вагою 0,9 г, вартістю 642,56 грн.; 4. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 13 г, вартістю 9281,35 грн.; 5. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 8 г, вартістю 5711,60 грн.; 6. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 2 141,85 грн.; 7. Золотий ланцюг, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 2 141,85 грн.; 8. Одна пара золотих сережок, 585 проби, вагою 4 г, вартістю 2855,80 грн.; 9. Одна золота сережка, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 2 141,85 грн.; 10. Золотий кулон, 585 проби, вагою 3 г, у вигляді Ейфелевої вежі, вартістю 2 141,85 грн.; 11. Золотий кулон, 585 проби, вагою 1 г, у вигляді листка, вартістю 713,95 грн.; 12. Золота каблучка, 585 проби, вагою 3 г, вартістю 2 141,85 грн.; 13.Два срібних хрестика, 925 проби, вагою по 2 г кожний 50,24 грн; Всього вартість неповернутих ювелірних виробів складає 45 761,65 грн грн. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04.02.2019 встановлений факт викрадення малолітнім [PERSON] вищеперерахованих ювелірних виробів з квартири [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 1178 ЦК України шкода, завдана малолітньою особою (яка не досягла чотирнадцяти років), відшкодовується її батьками (усиновлювачами) або опікуном чи іншою фізичною особою, яка на правових підставах здійснює виховання малолітньої особи,- якщо вони не доведуть, що шкода не є наслідком несумлінного здійснення або ухилення ними від здійснення виховання та нагляду за малолітньою особою. За таких обставин з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню у відшкодування матеріальної шкоди завданої злочином 45761,65 грн. Позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 50000 грн., мотивуючи тим, що в результаті дій малолітнього [PERSON] вона втратила своє майно, яке наживалось роками, що негативно вплинуло на ритм її життя та потребувало додаткових зусиль для його організації. Нервові переживання, та моральний дискомфорт позначились на здоров`ї, оскільки перебувала на час досудового слідства у стані вагітності, що призвело до необхідності двічі перебувати на стаціонарному лікуванні у лікарні, оскільки існувала загроза викидня. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно із ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна. Разом з тим, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п.п. 4, 5 Постанови Пленуму верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Враховуючи ступінь моральних страждань позивача, а також конкретних обставин по справі, і наслідків, що наступили, виходячи з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що стягненню з відповідача на користь позивача у відшкодування моральної шкоди, підлягає 5000 грн., що буде відповідати тим переживанням, які вона пережила. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі ст.ст. 23, 1167, 1178 ЦПК України, суд -

Outcome: partial