Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-25 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: КП ЖКС «Чорноморський» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, уточнивши який просить стягнути з відповідачки на її користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 26633,84 гривні; стягнути з відповідачки на її користь заподіяну моральну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 10000,00 гривень; стягнути з відповідачки на її користь витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи за даною справою у розмірі 5284,80 грн.. Свої вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що їй на праві приватної власності належить однокімнатна квартира [ADDRESS]. Вказана квартира розташована на девятому поверсі, а відповідачка є власницею квартири [ADDRESS] що розташована поверхом вище. 23 червня 2016 року квартиру позивачки було залито водою з вини відповідачки, в результаті чого на кухні прийшла в непридатність стеля, а саме: зіпсована побілка, шпаклівка, відійшли від стіни шпалери, на них утворились потьоки, настінна плитка впала, зіпсована плитка на підлозі, стіл-мийка розбухла, особливо зіпсована нижня частина столу мийки усе це потрібно замінити. Також позивачка в своєму позові вказує, що з 2008 року вона проживає у вказаній квартирі, яку вона придбала у чудовому стані з ремонтом, а внаслідок залиття її квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Сусіди з квартири №77 неодноразово заливали її квартиру і кожного разу вона за свій рахунок ремонтувала власну квартиру. Особливо сильно постраждала квартира позивачки у грудні 2012 року, про що в матеріалах справи наявний Акт комісії КП «ЖКС «Чорноморський» від 03.12.2012 року. Після чого сусіди з квартири №77 обіцяли, що більше ніколи не припустять залиття квартири позивачки зі своєї вини та на підтвердження чого надали позивачці розписку зобовязання. Позивачка повірила власниці квартири №77, не стала звертатись до суду і зробила ремонт квартири за власні кошти. Проте сусіди позивачки знову заподіяли їй матеріальну шкоду, але цього разу позивачка не в змозі самостійно вирішити проблему залиття. 23.06.2016 року протягом пяти годин (з 17 год. до 23 год.) вода текла із стелі, поступово заливаючи усю квартиру позивачки. Як виявилося пізніше, в квартирі №77, що належить відповідачки проживають квартиранти, які не закрили кран і пішли з квартири. Позивачка вказує, що є інвалідом по зору, дуже погано бачить, тому і не помітила затоплення, почула тільки коли приблизно о 23 годині в її вхідні двері стали стукати сусіди з нижніх поверхів (з 7-го та 8-го), оскільки їх квартири також виявилися затопленими. Позивачка разом з сусідами піднялись на 10-й поверх і вияснили, що квартирантів в квартирі №77 не має. Коли квартирант зявився, то він повідомив, що забув закрити кран на кухні, а у раковині були залишки їжі, тому вода стікала вниз з раковини на підлогу, внаслідок чого сталося залиття квартири позивачки. Після чого позивачка звернулась до КП «ЖКС «Чорноморський» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття її квартири. 29.06.2016 року комісією КП «ЖКС «Чорноморський» був складений акт №17 про наслідки залиття квартири позивачки, де встановлено, що джерело протікання води до квартири позивачки мало початок саме з квартири відповідачки. У позовній заяві [PERSON] вказує, що внаслідок залиття її квартири в результаті винних та неправомірних дій відповідачки було завдано моральну шкоду, яка полягає в порушені права власності. Зокрема, внаслідок пошкодження квартири водою, позивачка зазнала немало переживань та страждань з приводу того, що особа, яка пошкодила її майно та повинна відповідати за свої дії не бажає добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки. В результаті чого позивачка хвилювалась та знаходилась у нервовій та психологічній напрузі. Ванна кімната, кухня та житлова кімната мають сліди від затоплення, які створюють дискомфорт та порушують її спокій, погіршують настрій. Оскільки, позивачка вважає, що відшкодувати завдану майнову шкоду та компенсувати заподіяну моральну шкоду повинна відповідачка, яка в добровільному порядку, відмовляється покрити завдані їй збитки, вона вимушена звернутися з наступним позовом до суду. Приймаючи участь у судовому засіданні 22 січня 2018 року позовні вимоги викладені в уточненому позові підтримала, просила суд стягнути на її користь матеріальну шкоду у розмірі 26633,84 гривень, визначену висновком судово-будівельної експертизи, моральну шкоду у розмірі 10\~000 гривень та судові витрати повязані з проведенням експертизи у розмірі 5284, 80 гривень, всього 41 918 гривень 64 копійки. Відповідачка в судовому засіданні 22.01.2018 року позовні вимоги не визнала та показала суду, що вважає саме позивачку винною у тому, що її квартира постраждала від залиття, тому що в коли сталося залиття вона знаходилася вдома і мала можливість попередити саме такі наслідки. Відповідачка не заперечувала, що квартира [ADDRESS] належить їй на праві власності, хоча вона там не проживає. У той період коли сталося залиття у квартирі мешкав їхній родич, у той день без попередження відімкнули воду, а коли водопостачання відновили в квартирі нікого не було, тому що людина виїхала на службу не перевіривши крани. Як би позивачка своєчасно їй зателефонувала, то б такої шкоди не було б. Окрім цього [PERSON] звернула увагу суду, що є пенсіонеркою, дитиною Війни, отримує невелику пенсію, а тому не змозі відшкодувати будь-яку шкоду. Стосовно наданого суду висновку судово-будівельної експертизи пояснила що вважає його не належним доказом по справі, оскільки експерт помилково розрахував площу яку необхідно відремонтувати вказавши, що ремонту підлягає площа 100 кв.м., хоча площа всієї квартири складає 36,0 кв.м.. Суд, вислухавши позивачку, представника позивачки, відповідачку, свідка, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, вважає, що позов [PERSON] до [PERSON], за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: КП ЖКС «Чорноморський» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] корп. 1 в місті Одесі, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 09.10.2008 року посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстровано в реєстр за №1236. Дані обставини підтверджуються наявним в матеріалах справи витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №20523527 від 09.10.2008 року виданим КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації обєктів нерухомості». Реєстраційний номер: 24982004, номер запису: 166 в книзі: 701пр-32. Як вбачається з посвідки на постійне проживання [PERSON], [INFO], зареєстрована за адресою: [INFO] з 27.01.2009 року. Як вбачається з технічного паспорту, складеного спеціалістами КП «ОМБТІ та РОН» квартира [ADDRESS] корп. 1 в місті Одесі розташована на девятому поверсі десятиповерхового будинку. Документами підтверджується, що [PERSON] що мешкає у [ADDRESS] є власницею квартири №77 по вулиці Архітекторській будинок під номером 14/1 в місті Одесі на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом виданого державним нотаріусом Третьої одеської державної нотаріальної контори 07.11.2003 року. З акту №17 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 29.06.2016 року складеного комісією в складі: ст. майстра дільниці №1 КП ЖКС «Чорноморський», майстра дільниці №1, сантехніка дільниці №1 вбачається, що комісією була обстежена квартира №73 за адресою: м. Одеса, вул. Архітекторська, 14/1 на предмет залиття холодною водою з квартири №77 за адресою: м. Одеса, вул. Архітекторська, 14/1. Квартира на 9 поверсі 10-типоверхового будинку. На день обстеження комісія встановила: під час залиття в квартирі №73 завдано збитки: Кухня: стеля ? 4 кв.м (побілка, шпаклівка); стіна ? 4,5 кв.м (шпалери, плитка). Велика кімната ? 1кв.м (шпалери) стіна. Коридор ? 2,0 кв.м (шпалери) стіна; стеля ? 1 кв.м (побілка, шпаклівка). У результаті обстеження квартири №73 виявлено: по недбалості кв. №77 за адресою: м. Одеса, вул. Архітекторська, 14/1. За клопотанням сторони позивача судом призначалася судова будівельно-технічна експертиза, висновок по якій складено старшим судовим експертом ВБТЗ та ЕД ОНДІСЕ. Як вбачається з дослідницької частини висновку № 5725 від 25.07.2017 року, обєктом дослідження є однокімнатна квартира №73 розташована на 9-му поверсі 10-ти поверхового житлового будинку №14/1 по вул. Архітекторська у м. Одесі. При проведені натурного обстеження встановлено, що на стелі обширне здуття та відставання шпаклювального шару, патьоки жовтого(блідо-жовтого) та жовто-бурого кольору, місцями спостерігається розповсюдження плісняви та грибку, на стінах часткове здуття та відставання шпалер та шпаклювального шару, патьоки жовтого (блідо-жовтого) та жовто-бурого кольору, часткове відставання керамічної плитки, місцями спостерігається розповсюдження плісняви та грибку, які свідчать про негативний вплив води на поверхні стін та стелі. На підставі дослідження експертом зроблено висновок, що визначити ринкову вартість ремонтно-будівельних робіт необхідних для усунення наслідків залиття, що сталося 23.06.2016 року у приміщеннях квартири №73 по вул. Архітекторська в м. Одесі не надається можливим, оскільки при визначенні вартості ремонтно-будівельних робіт використовувався програмний комплекс «ІВК», редакція 1.713.0707 розроблений НВФ «Інпроект» для складання кошторисів на ремонтно-будівельні роботи. Розцінки на будівельні роботи, якими керується даний програмний комплекс можуть не відповідати ринковим, які на даний час не фіксуються (не регулюються на Державному рівні) та відпущені на місцевому ринку. Проте слід зазначити, що згідно додатку №3 «Кошторисний розрахунок вартості ремонтно-відновлювальних робіт у приміщеннях квартири [ADDRESS]», що був складений у програмному комплексі «ІВК», вартість ремонтно-будівельних робіт (заробітна плата будівельників) складає 6800,96 грн. (шість тисяч вісімсот грн.. 96 коп., без врахування ПДВ». Визначити ринкову вартість будівельних матеріалів необхідних для проведення відновлювального ремонту у приміщеннях квартири №73 по вул. Архітекторська в м. Одесі по факту залиття даної квартири 23.06.2016 року не надається можливим, оскільки при визначенні вартості будівельних матеріалів використовувався програмний комплекс «ІВК», редакція 1.713.0707 розроблений НВФ «Інпроект» для складання кошторисів на ремонтно-будівельні роботи. Розцінки на будівельні матеріали, якими керується даний програмний комплекс можуть не відповідати ринковим, які на даний час не фіксуються (не регулюються на Державному рівні) та відпущені на місцевому ринку. Проте слід зазначити, що згідно додатку №3 «Кошторисний розрахунок вартості ремонтно-відновлювальних робіт у приміщеннях квартири [ADDRESS]», що був складений у програмному комплексі «ІВК», вартість будівельних матеріалів складає 12804 грн. (двадцять тисяч вісімсот чотири грн.. 63 коп., без врахування ПДВ». Вартість ремонтно-відновлювальних робіт у приміщеннях квартири [ADDRESS], які постраждали в результаті залиття, що сталося 23.06.2016 року в нині діючих цінах на будівельні матеріали і послуги становить 26 633,84 грн. (двадцять шість тисяч шістсот тридцять три грн.. 84 коп.). Розмір матеріальної шкоди визначається виходячи із загальної вартості ремонтно-будівельних робіт, на яких при необхідності нараховується фізичний знос по конструктивних елементах квартири в разі можливості визначення його величини без урахування ушкоджень (дефектів) в слідстві залиття. Оскільки в матеріалах цивільної справи відсутні будь-які дані (фото, відео матеріали, акти технічного стану приміщень квартири до скоєння залиття), які б відображали технічний стан оздоблювальних покриттів стін, стель та підлог на момент до скоєння залиття приміщень квартири, розмір матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження майна в результаті затоплення приміщень квартири [ADDRESS] не визначається, та приймається вартість ремонтно-відновлювальних, що складає 26 633,84 грн. (двадцять шість тисяч шістсот тридцять три гривень 84 коп.). Суд, проаналізувавши вищенаведений висновок експертизи приходить до висновку, що експертом необґрунтовано не надано відповідь на питання щодо розміру матеріальної шкоди завданої позивачці внаслідок залиття її квартири 29 червня 2016 року, тому що згідно описової частини висновку залиття мало місце не по всій квартирі. Таким чином, враховуючи стан непошкоджених кутів стелі, підлоги стіни, які відображали технічний стан оздоблювальних покриттів стін, стель та підлог експерт мав можливість визначити розмір саме матеріальної шкоди завданої позивачці внаслідок залиття. В судовому засіданні 22 січня 2018 року допитаний в якості свідка старший судовий експерт ВБТЗ та ЕД Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз [PERSON] який пояснив суду, що для проведення обстеження виїжджав на місце у квартиру позивачки. Ним було проведення обстеження квартири, виявлено пошкодження у приміщеннях коридору, кухні та кімнати, визначено розмір ремонтно-відновлювальних робіт у загальній сумі 26633, 84 гривні. Експерт [PERSON] підвередив суду, що розмір матеріальної шкоди не визначався, оскільки були відсутні докази стану квартири до залиття, однак він міг би врахувати пояснення власниці квартири [PERSON] в тієї частин що останній раз до залиття у 2016 році вона проводила ремонтні роботи влітку 2013 року, тоді б розмір матеріальної шкоди склав би суму на 10% меншу ніж розмір ремонтно-відновлювальних робіт. Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі\~ст. 10 ЖК УРСР\~громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. За правилом\~ст. 151 ЖК УРСР\~громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені\~Цивільним кодексом. Відповідно до статті 322 ЦК України, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Як передбачено ст..323 ЦК України ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування майна) несе його власник. Таким чином, оскільки квартира № 77 належить [PERSON], то відповідачка як законний власник цієї квартири несе відповідальність за пошкодження майна позивачки, так як неналежне користування створило для [PERSON] певні зобовязання щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивача. Відповідач зобовязаний вжити усі належні заходи, аби запобігти створенню загрози оточуючим та їх майну. Відповідачка повинна була проводити це таким чином, щоб забезпечити безпечність експлуатації власного майна та способів його використання для всіх оточуючих. Втім, цього не було вчинено, оскільки мимовільні дії, повязані із функціонуванням цього майна, спричинили виникнення негативних майнових наслідків для позивачки та її сфери законних інтересів. Подібне тлумачення свідчить про наявність як винних дій відповідачки, що полягали у такій ситуації у протиправній бездіяльності, так і причинного звязку з такою їх поведінкою та негативними наслідками, що настали. Визначаючи розмір належного відшкодування завданої відповідачем майну позивачки, суд виходив з такого. Згідно з п. 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Оскільки експерт в ході проведення судово-будівельної експертизи не визначив розмір матеріальної шкоди завданої майна позивачки внаслідок залиття, суд присуджує до стягнення збитки які позивачка має понести для відновлення свого порушеного права, які полягають у вартості будівельних матеріалів, розмір яких визначено експертом у розмірі 12804 гривень 63 копійки та вартість ремонтно-будівельних робіт (заробітна плата будівельників) складає 6800,96 гривень 96 копійок. При цьому суд також враховує пояснення експерта, що для визначення розміру матеріальної шкоди він міг би зменшити суму на 10%. Прийнявши до уваги пояснення свідка, суд частково задовольняє вимогу позивачки про відшкодування майнової шкоди та присуджує до стягнення в рахунок відшкодування майнової шкоди ринкову вартість будівельних матеріалів, ринкову вартість ремонтних робіт, відрахувавши від цієї суми -10 % (12804,63 + 6800,96) 10% від цієї суми (1960 гривень) = 17\~645, 03 копійки. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд має врахувати масштабність порушення прав позивача, характер та тривалість створених позивачу незручностей. Відповідно до ч. 2\~ст. 23 ЦК України\~моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно з п. 3\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Так, неправомірні дії з вини відповідачки завдали позивачці моральну шкоду: вона перенесла душевні страждання з приводу пошкодженого майна, втратила спокій, перенесла страждання з приводу того, що особа, яка пошкодила її майно та повинна відповідати за свої дії не бажає добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки, в результаті чого позивачка хвилювалась та знаходилась у нервовій та психологічній напрузі. Ванна кімната, кухня та житлова кімната мають сліди від затоплення, які створюють дискомфорт та порушують її спокій, погіршують настрій. Суму компенсації заподіяної моральної шкоди у зв'язку із пошкодженням майна суд оцінює в розмірі 200 гривень, враховуючи що відповідачка є особою пенсійного віку, також як і позивачка отримує невелику пенсію, мешкає разом з дочкою та малолітньою онукою. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати повязані з розглядом справи покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Матеріалами справи підтверджено, що позивачка сплатила за проведення судової будівельно-технічної експертизи 5284, 80 гривень. Позовні вимоги щодо відшкодування матеріальної шкоди задоволено частково на суму - 17\~645, 03 копійки, позивачкою заявлено до стягнення 26 633, 84 гривень, таким чином судом задоволено 66% позовних вимог щодо відшкодування матеріальної шкоди. З зазначених вище підстав пропорційно до задоволених позовних вимог з відповідачки має бути присуджено до стягнення судові витрати у розмірі 3487, 96 копійок, розраховані наступним чином 5284, 80 -100%, 66 % - х = 3487, 96 ( 5284,80 х 66: 100).

Outcome: partial