Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Подільської районної у м. Києві державної адміністрації про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Зазначав, що [INFO] померла його мати - [PERSON] . Після смерті матері відкрилася спадщина - 1/2 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] ( [ADDRESS] ) та земельної ділянки за цією ж адресою. Посилаючись на те, що після смерті матері він перебував у важкому стресовому стані, був юридично необізнаний щодо строків подачі заяви про прийняття спадщини, а тому пропустив строк звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Відповідно до ухвали Подільського районного суду м. Києва від 18.11.20 було замінено первісного відповідача на належного - Київську міську раду. Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, у якій просив позов задовольнити у повному обсязі. Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. У письмових поясненнях, представник Головного територіального управління юстиції у м. Києві просила розглянути справу за відсутності представника за наявними документами та доказами та ухвалити рішення відповідно до чинного законодавства. Відповідно до ст. 223 ЦПК України суд ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази в справі в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом установлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 11). 09.08.18 приватним нотаріусом Войтовським В.С відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним було пропущено строк для прийняття спадщини (а.с.13). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини може звернутися спадкоємець померлої особи. Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). У позові [PERSON] посилається на те, що він є сином померлої [PERSON] та її спадкоємцем. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Разом з тим, доказів того, що позивач є сином померлої до позовної заяви не додано. Не надано суду і доказів того, що позивач є єдиним спадкоємцем померлої [PERSON] . Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 6 п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Обґрунтовуючи позов, позивач посилався на те, що після того, як померла мати він перебував у важкому стресовому стані та через те, що юридично не був обізнаний щодо строків подання заяви про прийняття спадщини пропустив строк для подачі заяви, визначений чинним законодавством, у зв`язку з чим, строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причин. Доказів того, що позивач через стресовий стан не міг подати заяву про прийняття спадщини, у строки, встановлені чинним законодавством, суду не надано. До того ж, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини. Виходячи з вищевикладеного правових підстав для задоволення позову немає.

Outcome: dismissed