Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до Христинівського районного суду Черкаської області із позовною заявою до [PERSON] про стягнення боргу та пені з договором позики. Свої позовні вимоги мотивує тим, що Угодами позики, від 02.08. 2017р. від 14.12.2017р. та 29.02.2018р. укладеною у письмовій формі мною, позикодавцем, [PERSON] та, позичальником, [PERSON] [INFO] , 02.08.2017 р. він передав їй 6500 грн. /шість тисяч п`ятсот грн. \\. [PERSON] , написавши власноручно розписку, прийняв зобов`язання повернути борг до 02.11.2017р.борг не повернула, а 14.12:2017р запевнила що їй потрібно 1800 грн. щоб отримати кошти 10 000 тисяч грн. і тоді вона зможе розрахуватися з ним. 29.01.2018р [PERSON] вибачившись пояснила, що в неї заболіла дитина і вона потратила всі кошти і попросила в борг ще 1750 / одну тисячу сімсот п 'ятдесят грн. За порушення виконання боргового зобов`язання по всіх трьох боргових зобов`язань визначена відповідальність в обсязі 5% від простроченої суми за кожний день прострочення. До цього часу борг не повернутий ні копійки, на його багато разові, зустрічі телефонні звінки, та письмові нагадування були обіцянки, щоб він трішки потерпів. В судове засідання позивач не з`явився, проте від нього до суду надійшла заява, в якій він вказав, що позовні вимоги підтримує та просить справу розглядати у його відсутність Відповідач в судове засідання не з`явилась, проте від неї до суду надійшла заява, в якій вона вказала, що позовні вимоги визнає, та просить справу розглядати у її відсутність. Суд, дослідивши надані йому письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з наступного. ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. ч.3 ст.12 ЦПК України, передбачено що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ч.1.ст.76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. ч.1 ст.95 ЦПК України передбачено, що письмові докази є документи, які містять дані для правильного вирішення справи. Стаття 81. ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до розписки від 02.08.2017 року: - [PERSON] . Отримала в борг [PERSON] по [ADDRESS] гроші в сумі 6500 грн шість з половиною тисяч гривень які зобов`язуюсь повернути 02.11.2017 р. у випадку неповернення в срок буде нараховуватися пиння 5 процентів від позиченої суми за сутки що складатиме 325 грн. триста двадцять п`ять гривень в сутки. Гроші отримала 02.08.2017 р. 14.12.2017 [PERSON] позичила в [PERSON] [ADDRESS] а 1800 грн, одна тисяча вісімсот гривень які зобов`язуюсь повернути 14 февраля вісімнадцятого року буду сплачувати п`ять процентів від позиченої суму що складатиме дев`яносто гривень за добу, гроші отримала 14.12.2017. [PERSON] проживаю за адресою [ADDRESS] , позичила у [PERSON] , який проживає за адресою [ADDRESS] а гроші в сумі одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень зобов`язуюся віддати 29.02.2018 року. У випадку неповернення в строк за кожну добу 5% від суми. Гроші отримала 29.01.2018 року. Судом встановлено, що за угодою позики від 02.08..2017 р. з врахуванням неустойки сума позики 6500 грн., неустойка з 03.11.2017 р. до 03.11.2018р складає 365 днів, а неустойка 6 500 грн. 5% складе 325 грн. за добу 365 днів х на 325 грн. неустойки = 118 625 грн+6500 буде 125 125. 2) За угодою позики від 14.12.2017р з врахуванням неустойки сума позики 1800грн. Неустойка згідно умови з 15.02 2018р по 15.012019р складе 335 днів, а неустойка з 1800 грн. 5 буде 90 грн. X 335 днів буде ЗО 150 плюс 1800 що разом буде 31 950 грн. 3) За угодою позики від 29.02 2018 р. з врахуванням неустойки сума позики 1750 грн. 5 буде 87.5 грн. за добу Неустойка з 15.02. 2018р. по 15.01.2019р. буде 335 днів X на 87.5 буде 29 145 плюс 1750 грн. що разом складе ЗО 895 грн. Всього до повернення за договором позики та неустойки буде По договору з 02.08. 2017р 125.125грн. По договору від 14.12.2017р 31 950 грн. По договору від 29.02.2018р. 30 895 грн. + 125 125грн. +31 950 грн. буде 187 970 грн. Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Частиною першою статті 1049 ЦК України встановлено, що за договором позики на позичальникові лежить обов`язок повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором. Згідно із частиною другою статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видає боржник кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей. Отже, досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів - робити відповідні правові висновки. Дана правова позиція відображена у постанові ВСУ у справі за № 6-487цс17. Дослідженими боргові розписки від 02.08.2017, 14.12.2017, 29.01.2018 року судом встановлено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві, таку ж суму грошових коштів (суму позики), а у разі прострочення виконання зобов`язання сторони передбачили відповідальність в розмірі 5% від простроченої суми за кожен день прострочення. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказіввстановив, що між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір позики грошей. Пунктом 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» роз`яснено, що положення частини третьої статті 551 ЦК України про зменшення розміру неустойки може бути застосовано судом лише за заявою відповідача до відсотків, які нараховуються як неустойка, і не може бути застосовано до сум, які нараховуються згідно з частиною другою статті 625 ЦК, які мають іншу правову природу. При цьому проценти, які підлягають сплаті згідно з положеннями статей 1054,1056-1 ЦК, у такому порядку не підлягають зменшенню через неспівмірність із розміром основного боргу, оскільки вони є платою за користування грошима і підлягають сплаті боржником за правилами основного грошового боргу. Істотними обставинами в розумінні частини третьої статті 551 ЦК України, можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобовязанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад, відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов`язання). Відповідач в суді даним правом не скористався і дана обставина не може бути врахована судом при винесенні рішення. За таких обставин позов підлягає до задоволення щодо стягнення основного боргу та пені за прострочення виконання в повному обсязі.

Outcome: approved