Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-29 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом до [PERSON] , ФОП [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 199 152 гривень, судові витрати покласти на відповідачів. Позов обґрунтовано тим, що 26.05.2021 року його квартиру було затоплено у результаті потрапляння великої кількості води із квартири, що знаходиться поверхом вище, про що складено Акт. В Акті зафіксовано, що витік відбувся під час гідравлічних випробувань зовнішніх трубопроводів центрального опалення, яке проводило ЛКП «Залізничнетеплоенерго». Внаслідок залиття його квартири проживання у ній є практично неможливим і потребує здійснення термінового поточного ремонту. Вартість відновлювального ремонту встановлена на підставі результатів будівельної-технічної експертизи. Ні на його усні звернення, ні на скеровані їм листи-претензії відповідачі не відповіли. Ухвалою судді від 29.07.2021 року позовну заяву залишено без руху, зазначено недоліки, які згодом усунено. Ухвалою судді від 31.07.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відмовлено у клопотанні позивача про розгляд справи в загальному позовному провадженні, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 01.10.2021 року надійшов до суду відзив на позов, у якому відповідач ФОП [PERSON] заперечив проти позовних вимог. Зазначив, що гідроудар (гідравлічні випробування), який став причиною залиття квартири позивача не є наслідком його діяльності і йому про проведення таких випробувань не було нічого відомо, оскільки їх проводить ЛКП «Залізничнетеплоенерго». Вказав, що він, як надавач послуг з комплексного обслуговування будинку [ADDRESS] , обслуговує та ремонтує внутрішньобудинкові системи від зовнішньої поверхні стіни будинку лише до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення в будинку, і, на його думку, не несе відповідальності за обслуговування системи теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового приміщення (тобто в квартирі). Вважає, що він не може нести відповідальність за шкоду, завдану, на його думку, іншими особами, так як ні витік води, ні гідравлічний удар не пов`язані з внутрішньобудинковими системами будинку, які ним обслуговуються. Звернув увагу на відсутність його неправомірних дій чи бездіяльності, на відсутність безпосереднього причинного зв`язку між його неправомірними діями чи бездіяльністю та шкодою, завданою позивачу, та відсутність його вини у заподіянні шкоди. Вважає, що він не є належним відповідачем у справі. 25.10.2021 року до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач [PERSON] вказав, що про гідравлічні випробування ФОП [PERSON] був попереджений завчасно. Звернув увагу, що в день, коли сталася подія, відповідачем, як управителем було перекрито усю вхідну запірну арматуру мереж теплопостачання у всіх стояках будинку, окрім одного, в якому і стався витік води в результаті високого тиску подачі води. Вважає, що причиною залиття квартири стала протиправна бездіяльність ФОП [PERSON] як управителя майна багатоквартирного будинку за договором щодо здійснення належних дій з його обслуговування при підготовці внутрішньобудинкових мереж до проведення гідравлічних випробувань. На його думку, ФОП [PERSON] , будучи управителем майна багатоквартирного будинку, був відповідальним за стан внутрішньо будинкових мереж теплопостачання, до яких належать мережі та сантехнічне обладнання (труби та радіатори) у квартирі, у якій стався витік. 28.10.2021 року [PERSON] подав заперечення на відповідь на відзив, у яких наголосив, що не відповідає за технічний стан систем в межах житлового приміщення (квартири), доводи позивача про наявність у ФОП [PERSON] інформації про проведення гідравлічних випробувань є припущеннями, він належним чином виконує взяті на себе зобов`язання згідно договору, укладеного з ОСББ «Патона2/3». Відповідач [PERSON] 02.11.2021 року подала до суду відзив на позов, у якому заперечила проти задоволення позовних вимог. Зазначила, що дійсно 26.05.2021 року у час її відсутності в належній їй квартирі розірвало батарею центрального опалення і було затоплено її квартиру і нижні квартири, в тому числі, квартиру позивача. Не заперечує, що причиною залиття є прорив батареї під час гідравлічних випробувань. Про проведення таких випробувань відповідач ФОП [PERSON] був повідомлений завчасно, що підтверджується Актом-приписом, який додає. Вважає, що вона не може відповідати за збитки, завдані майну позивача, оскільки не вчиняла будь-яких дій, або бездіяльності, яка призвела до наявних наслідків у вигляді затоплення квартири позивача. В її квартирі не було несправностей із системою опалення, внаслідок чого виносилися б приписи про усунення таких уповноваженими особами, до неї не зверталися уповноважені особи щодо надання доступу до внутрішньо квартирної системи опалення для її діагностики та огляду. Вказує на те, що у зв`язку із високим тиском батарею розірвало посередині, а не в місцях стикування ребер. З метою уникнення таких ситуацій передбачено обов`язок перекриття уповноваженими особами запірної арматури на вході в будинкову мережу теплопостачання, чого відповідачем [PERSON] зроблено не було. Не погоджуючись із доводами [PERSON] , відповідач ФОП [PERSON] 08.11.2021 року подав до суду пояснення у справі. На його думку, прорив батареї в квартирі [PERSON] є наслідком незабезпечення своєчасної підготовки об`єктів, що перебувають у власності споживача. ФОП [PERSON] позбавлений можливості проводити обстеження батарей в квартирах мешканців будинку ОСББ, а тому адміністрацією ОСББ розміщуються оголошення про необхідність проведення огляду теплових радіаторів саме власниками квартир для встановлення їх герметичності для підготовки будинку до опалювального сезону. Також повідомив, що ключ від приміщення, в якому знаходяться запірні арматури для перекриття системи теплопостачання знаходяться в керівництва ОСББ, а саме в голови правління ОСББ та членів правління ОСББ, відтак він позбавлений можливості перекривати систему або вхід в систему теплопостачання будинку ОСББ. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам, суд дійшов наступного висновку. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , площею 65, 4 кв.м., що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.9, 137,138). Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а.с.133,134). Відповідно до Угоди №1 про надання послуг від 01.08.2019 року, укладеної між об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Патона 2/3» (Замовник) з однієї сторони та фізичною особою-підприємцем [PERSON] (Виконавець), з іншої сторони, Виконавець зобов`язується надавати Замовникові послуги з комплексного обслуговування будинку [ADDRESS] (Об`єкт), в т.ч. здійснювати повні функції з управління загальним і неподільним майном Об`єкта та забезпечувати його належну експлуатацію, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити зазначені вище послуги в порядку, передбаченим цією угодою. Згідно п.п.5.1.2.3, 5.1.2.4, 5.1.2.5 Угоди Виконавець зобов`язаний забезпечувати належну експлуатацію та утримання Об`єкта відповідно до його цільового призначення та здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку, квартир та приміщень Об`єкта; вживати в установлений законодавством строк заходів до ліквідації аварійних ситуацій та усунення порушень якості послуг; забезпечувати своєчасну підготовку Об`єкта та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Пунктом 7.3 Угоди передбачено, що у разі порушення Сторонами умов цієї угоди, винна сторона повинна повністю відшкодувати іншій Стороні заподіяні таким порушенням збитки (а.с.10-14). 26 травня 2021 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] , що сторони не заперечують. Виходячи із змісту Акту про наслідки залиття, складеного 30.05.2021 року комісією в складі голови ОСББ «Патона 2/3», власників квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] у будинку, в цей день було обстежено квартиру [ADDRESS] на предмет її залиття з вищерозташованої квартири [ADDRESS] . На день обстеження комісія встановила, що під час залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджено кухня, коридор, велика кімната (вітальня), спальня, дитяча і ванна кімната. Залиття відбулось приблизно 10:00 год. 26.05.2021. Причина залиття: під час гідравлічних випробувань відбувся витік води з дитячої кімнати квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище. В Акті зазначено опис обсягу заподіяної шкоди, в тому числі і на балконі (а.с.15). Також 30.05.2021 року було складено Акт фіксації відмови від підписання Акту про наслідки залиття, у якому зафіксовано відмову [PERSON] підписувати останній (а.с.16). Висновком експерта №01/06-21 від 07.06.2021 року з додатками встановлено, що вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідації наслідків залиття квартири [ADDRESS] становить 194 152 гривні (а.с.17-32). За виконання експертизи позивачем відповідно до квитанції до прибуткового касового ордера №01/06-21 від 01.06.2021 сплачено 5000 гривень (а.с.40). Позивач 15.06.2021 року звертався до відповідачів із претензіями про виплату йому грошової компенсації за завдану шкоду, які вони отримали (а.с.33-39). Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Частиною 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відсутність своєї вини відповідно до вимог ч.2 ст.1166 ЦК України має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він не позбавлений цього права. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: шкода; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; вина. Доказами, на які покликається позивач на підтвердження своїх вимог, є Акт від 30.05.2021 р. про наслідки залиття квартири, який доводить факт та обставини події, та висновок експерта - на підтвердження розміру збитків. Порядок складання Акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207. Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). З додатку № 4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.) В акті повинен міститись висновок про те, хто заподіяв шкоду. Наданий позивачем в підтвердження залиття його квартири Акт про наслідки залиття відповідає вказаним вимогам за змістом та формою, складений комісійно, представниками ОСББ та за участю власника залитої квартири, мешканців інших квартир у будинку, з описом обставин залиття та завданої шкоди, а відтак разом із Актом фіксації відмови від підписання є належним доказом. Причиною залиття в Акті вказано - витік води під час гідравлічних випробувань з дитячої кімнати квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище. Згідно зі ст.319 ЦК України власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати економічну ситуацію та природні якості землі, при здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Відповідно до ч.1 ст.177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечити схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Відносини між суб`єктом господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг (виконавець), і фізичною та юридичною особою (споживач), яка отримує або має намір отримувати послуги з централізованого опалення, регулюються Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року №630 (далі - Правила), а Порядком обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунальногогосподарства України 15.08.2018 року № 219 (далі - Порядок) визначено механізм обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного житлового будинку, забезпечення їх належного функціонування, технічного обслуговування та ремонту з метою надійного та безпечного надання споживачам відповідних комунальних послуг. Згідно з п.32 Правил виконавець зобов`язаний, зокрема, утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Як визначено п.п. 4, 5 Порядку, обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). При цьому в п.3 Порядку визначено, що точка приєднання внутрішньобудинкової системи теплопостачання багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - відгалуження від стояків у межах приміщення для вертикальної розводки, перша запірна арматура на відгалуженні від стояка за межами приміщення для горизонтальної розводки (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Враховуючи наведене законодавче регулювання, за встановленими обставинами справи, прорив води 26.05.2021 року відбувся в межах квартири [ADDRESS] , обов`язок з обслуговування якої покладено на власника цього житлового приміщення - [PERSON] . Доводи [PERSON] про те, що розрив батареї стався через незакриття ФОП [PERSON] запірної арматури на вході в будинкову мережу теплопостачання під час проведення гідравлічних випробувань, не підтверджені належними доказами. Також відповідачем не зазначено, чи вчинялись нею дії, спрямовані на фіксацію таких фактів, обстеження інженерних мереж будинку, зокрема запірної арматури, станом на час події, залучення до таких дій інших осіб, зокрема ОСББ «Патона2/3», проведення експертизи із встановлення технічних причин розриву батареї тощо. Суд критично ставиться до аргументів [PERSON] про те, що в день коли сталася подія, подібні залиття відбулися і в інших будинках, оскільки такі не є предметом розгляду в межах даної справи. Водночас, відповідач, зазначаючи, що внутрішньоквартирні системи опалення не призначені для роботи в умовах надмірного тиску, який створюється при гідравлічних випробуваннях систем теплопостачання, не вказує, чи в квартирах інших мешканців будинку, в якому вона проживає, в цей день відбулися подібні розриви сантехнічного обладнання із зазначених причин. Відповідачем [PERSON] не доведено, що нею своєчасно та належно здійснювалися профілактичні огляди та поточні ремонти сантехнічного обладнання квартири, інженерних мереж, не подано документів, які б підтверджували вказане. Таким чином, суд вважає доведеним, що матеріальна шкода, яка була завдана позивачу затопленням належної йому квартири, знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку із витоком води із радіатора у квартирі відповідача [PERSON] , що перебуває у межах відповідальності власника квартири. Розміру збитків належно підтверджується Висновком експерта. Щодо позовних вимог [PERSON] в частині стягнення шкоди з відповідача ФОП [PERSON] , суд зазначає таке. За приписами ст. ст. 316, 319, 322 Цивільного кодексу (ЦК) України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулювання правових, організаційних та економічних відносин, пов`язаних з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначені Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» багатоквартирний будинок це житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири; управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) це фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб; управління багатоквартирним будинком - це вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку. Статтею 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). Наймачі, орендарі та інші користувачі квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку можуть брати участь в управлінні багатоквартирним будинком виключно за дорученням власників таких квартир та приміщень. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 10 вказаного Закону співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: визначення управителя та його відкликання, затвердження та зміну умов договору з управителем; обрання уповноваженої особи (осіб) співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням; визначення повноважень управителя щодо управління багатоквартирним будинком. Закон України «Про житлово-комунальні послуги» (у новій редакції) визначає поняття управителя багатоквартирного будинку. Так, відповідно до п.14 ч.1 ст.1 цього Закону управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Права та обов`язки управителя багатоквартирного будинку передбачені ч.ч.3,4 ст.8 цього Закону. За згодою сторін договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком також може бути передбачено інші права та обов`язки управителя багатоквартирного будинку. Угодою №1, на яку посилається позивач обгрунтовуючи свої позовні вимоги, передбачено, зокрема, обов`язки Виконавця (управителя) ФОП [PERSON] , а також відповідальність Сторін. Так, у разі порушення Сторонами умов цієї угоди, винна Сторона повинна повністю відшкодувати іншій Стороні заподіяні таким порушенням збитки (п.7.3 Угоди). Однак, у зв`язку із цим, суд зауважує, що сторонами угоди є ФОП [PERSON] та ОСББ «Патона 2/3», яке не є стороною у даній справі. Позивачем [PERSON] не доведено належними та допустимими доказами, а судом не встановлено, що дії чи бездіяльність ФОП [PERSON] знаходяться в причиновому зв`язку із заподіяною шкодою. Частиною 1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Факт залиття квартири з вини певних осіб, що підтверджено актом залиття, є підставою для відшкодування відновлювального ремонту та послуг експерта (Постанова КЦС ВС від 27.12.2019 у справі № 686/11256/16-ц). За наведених обставин, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення шкоди з [PERSON] слід задоволити, стягнути з відповідача вартість завданої залиттям квартири шкоди у розмірі 194 152 грн., а також витрати за проведення експертизи у розмірі 5000, а всього - 199 152 грн. У задоволенні позовної вимоги про стягнення завданої матеріальної шкоди з ФОП [PERSON] - відмовити. У відповідності до ч.ч. 1, 9 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача [PERSON] на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у сумі 1991,52 грн. Наведений у позовній заяві розмір витрат на професійну правничу допомогу є орієнтовним, при вирішенні справи позивачем не заявлено та не обгрунтовано позовні вимоги в цій частині.

Outcome: partial