Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-31 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом про стягнення з [PERSON] на його користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 4796,00 грн., стягнення судових витрат в сумі 704,80 грн. та відшкодування моральної шкоди в розмірі 1000,00 грн. Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що він є власником квартири [ADDRESS]. [PERSON] проживає через стінку в сусідньому під'їзді у квартирі [ADDRESS] того ж будинку. В березні 2018 року квартиру позивача було пошкоджено внаслідок того, що в суміжній квартирі [ADDRESS] у ванній кімнаті проводились ремонтні роботи. У ванній позивача на стіні відшарувалось кахельна плитка розміром 15*15 сантиметрів у кількості 15 штук. Відразу позивач не придав цьому випадку великого значення, пішов до сусідів із проханням обережніше виконувати ремонтні роботи та розповісти про пошкодження ванної кімнати у своїй квартирі, на що сусіди в грубій формі та з натяком на те, що у позивача був зроблений неякісний ремонт, відмовилися посприяти в цьому. Оскільки вони відповіли в грубій формі та не хотіли йти на контакт, позивач був змушений звернутися із позовом до суду. Відповідно до висновку спеціаліста С-831 та додатків до нього фірми «Еталон» у зв'язку з відшаруванням плитки позивачу завдано таку матеріальну шкоду: розбирання облицювання стін з керамічних глазурованих плиток, фактична вартість 250 грн., улаштування облицювання стін з керамічних глазурованих плиток, фактична вартість 1576 грн., разом з урахуванням ПДВ 20%, всього 2191 грн. Матеріали для виконання ремонтно-будівельних робіт: плитка керамічна глазурована 14,5 х 1,05 = 15,2 х 140,00, фактична вартість 2128 грн., клей для плитки Момент 2 уп. х 88,00, фактична вартість 176 грн. Разом в сумі виходить 4495 грн. Розрахунок визначення матеріальної шкоди, фактичний / фізичний знос 20%. Коефіцієнт зносу 0,80. Кінцевий розмір шкоди з урахуванням зносу: 4495,0 х 0,80 + 3596,00.Та, враховуючи суму в розмірі 1200 грн. за надання послуг експертною фірмою «Еталон». Окрім зазначеного, сусіди у грубому спілкуванні з позивачем, завдали моральне приниження. Відшкодування завданої моральної шкоди становить 1000,00 грн. Таким чином, загальна сума відшкодування, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, становить 6500,80 грн. Ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 12 липня 2018 року відкрито провадження по вищевказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження і призначено справу до розгляду з викликом сторін. Ухвалою суду від 23.10.2018 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження по справі зупинено на час проведення експертизи. 12.03.2019 року надійшов висновок експерта № 03-05/19 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою суду від 13.03.2019 року поновлено провадження у справі і призначено у відкрите судове засідання. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав. В судовому засіданні 23.10.2018 року пояснив, що 04.03.2018 року о 19 год. прийшов додому і побачив, що у ванній кімнаті відшарована плитка, впало 15 плиток. До цього у сусідній квартирі [ADDRESS] робився ремонт, стояв гуркіт. При з'ясуванні обставин, пішов до мешканців квартири [ADDRESS], [PERSON] показала туалет, де була покладена плитка, а у ванній кімнаті оббиті стіни від старої плитки, в коридорі лежала болгарка та інструменти. 05.03.2018 року позивач викликав представника ЖЕК, яким було складено акт від 05.03.2018 року. Ремонт у сусідів тривав 2,5 місяці. Зазначив, що 04.03.2018 року відпала плитка, коли позивач був на роботі, ремонт в його ванній кімнаті робився 17-18 років тому назад. 04.03.2018 року в коридорі квартири [ADDRESS] стояли болгарка і відбійник, оскільки вони рівняли стінки з технікою. Представник відповідача в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки вони є безпідставними, доказу винних дій відповідача не надано. Наданий акт, є нікчемним, оскільки не встановлена причина і особи, які його підписали не виходили на огляд. В судовому засіданні 23.10.2018 року пояснила, що відповідачі ремонт робили самостійно, відбійник та болгарку не застосовували. В будинку постійно проводяться ремонти, поверхом вище також був ремонт, що спричиняло вібрацію. Позивачем не надано доказів причинного зв'язку між ремонтними роботами у відповідача і відшаруванням плитки у позивача і не надано доказів заподіяння йому майнової шкоди. Сім'єю відповідача дійсно проводився ремонт - знімалася стара кахельна плитка, але без застосування техніки. Крім того, 04.03.2018 року у неділю, ремонтні роботи не проводилися. Допитаний в якості свідка 23.10.2018 року [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що знайомий з [PERSON] і допомагав їй класти плитку. Був присутній, коли приходили з ЖЕКу, показав, які відпадає плитка і штукатурка. Представник ЖЕКу зробила фотографії. Стару плитку у ванній кімнаті збивав хазяїн, звичайним молотком і застосовував зубило. Свідок приходив до квартири [PERSON] і дивився, чи підготовлена стіна для його роботи, вказав де потрібно ще доробити. Допитаний в якості свідка 23.10.2018 року [PERSON] в судовому засіданні дав покази, що його сім'я проводила ремонт у ванній кімнаті, клали плитку в березні 2018 року, робили самотужки. В лютому 2018 року ремонту не здійснювали. 05.03.2018 р. року стіна була майже демонтована, залишилося на стіні зліва і трішки зверху. Демонтаж старої плитки робив сам, інструмент не застосовував, робив викруткою. У туалеті також клали плитку, до цього були шпалери. [PERSON] прийшов ввечері 04.03.2018 року, дружина відчинила і він все побачив, в цей день ремонтні роботи не проводилися, оскільки свідок працював. На наступний день була комісія і була запрошена дружина свідка - [PERSON] Допитана в якості свідка 23.10.2018 року [PERSON] в судовому засіданні дала покази, що працює майстром ВОЖФ №2 КП «Новозаводське», була заявка з квартири [ADDRESS] на обстеження. Свідок прийшла за викликом і встановила факт відшарування кахельної плитки. В квартирі [ADDRESS] була через пару днів, там плитка була частково демонтована, були залишки плитки, але на суміжній стінці її не було. Ванна кімната була в стадії ремонту. В її присутності чоловік в квартирі [ADDRESS] торкався плитки у ванній кімнаті руками і вона спокійно відпадала, інструментів свідок не бачила. При обстеженні квартири [ADDRESS] свідок була одна, також були мешканці квартири [ADDRESS]. Про ремонт у квартирі [ADDRESS] в акті було зазначено зі слів мешканців квартири [ADDRESS], в її присутності ремонтних робіт не проводили. Відшаровану плитку в квартирі [ADDRESS] свідок не бачила, витяжка у ванній кімнаті є, вологості не було. Зі слів власника плитка була покладена 15-18 років назад. Допитані в якості свідків 23.10.2018 року [PERSON], [PERSON], в судовому засіданні дали покази, що на обстеженні вони не були присутні. [PERSON] звернулася вже з готовим актом , сказала, що вона ходила і все зазначила в акті. Згідно копії договору купівлі-продажу квартири від 30.05.1997 року [PERSON] придбав квартиру, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с.6). Згідно висновку спеціаліста С-831 від 07.06.2018 року дійсний розмір матеріального збитку, завданого внаслідок пошкодження квартири [ADDRESS], становить 3596 грн. 00 коп. ( у т.ч. 20% ПДВ) (а.с.7-18) . Згідно квитанції № 9 експертної фірми «Еталон» від 23.07.2018 року [PERSON] за висновок спеціаліста сплатив 1200 грн. (а.с.19). Згідно акту КП «Новозаводське» Чернігівської міської ради від 05.03.2018 року при обстеженні квартири [ADDRESS] у ванній кімнаті на стіні виявлено відшарування кахельної плитки розміром 15*15 см (в кількості 15 штук). Причину відшарування встановити не можливо. На час обстеження у суміжній квартирі [ADDRESS] у ванній кімнаті проводяться ремонтні роботи (а.с.20). Згідно висновку експерта Тарасовської В.В. № 03-05/19 за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи від 05.03.2019 року пошкодження, виявлені на стіні ванної кімнати квартири [ADDRESS] у вигляді відшарування кахельної плитки на ділянці площею 0,34 м?, не могли виникнути внаслідок механічного впливу, що міг статися в результаті виконання ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS]. Сліди на поверхні розчину, що залишилися на стіні після відшарування плитки в ванній кімнаті квартири [ADDRESS], у вигляді багато численних пор різного діаметру, свідчать про потрапляння кульок повітря в прошарок клеючої суміші в момент укладання плитки, тобто вони свідчать про нерівномірність поверхні зчеплення плитки з розчином, на який вона була покладена. Отже технічною причиною виникнення пошкоджень стіни ванної кімнати в квартирі [ADDRESS] є порушення технології виконання робіт з оздоблення стін кахельною плиткою. Вказати точно, в який проміжок часу з'явилися пошкодження об'єкта - стіни ванної кімнати в квартирі [ADDRESS] неможливо (а.с.79-88). Право на відшкодування шкоди, завданої майну фізичної та юридичної особи згідно з вимогами ч.3 ст.386 ЦК України, має власник. За правилами ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача. Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки): доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Надані позивачем докази не підтверджують факту того, що позивачу заподіяна шкода саме з вини відповідача та що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок. Акт обстеження від 05 березня 2018 року не підтверджує наявність вини відповідача у спричиненні шкоди, оскільки містить лише інформацію щодо наявності відшарування кахельної плитки. З допиту в судовому засіданні свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] вбачається, що [PERSON] і [PERSON] не були в квартирі [ADDRESS] і не здійснювали обстеження, а лише підписали акт, наданий [PERSON], а тому судом даний доказ визнається недопустимим. Крім того висновком експерта Тарасовської В.В. № 03-05/19 від 05.03.2019 року визначена неможливість встановлення проміжку часу виникнення пошкоджень стіни ванної кімнати в квартирі [ADDRESS]. Виявлені пошкодження на стіні ванної кімнати квартири [ADDRESS] у вигляді відшарування кахельної плитки на ділянці площею 0,34 кв.м., не могли виникнути внаслідок механічного впливу, що міг статися в результаті виконання ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] і технічною причиною виникнення пошкоджень є порушення технології виконання робіт з оздоблення стін кахельною плиткою. За таких обставин, суд вважає, що в судовому засіданні не встановлено в діях відповідача юридичного складу правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, а тому відсутні підстави визначені ст. ст. 22, 1166 ЦК України для задоволення позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди в сумі 4796 грн. 00 коп.. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду у позадоговірних відносинах передбачені ст.ст. 23 і 1167 ЦК України. За загальним правилом така відповідальність наступає за наявності протиправності і вини особи, яка її завдала. Відповідно до вимог ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. В судовому засіданні позивачем не надано допустимих доказів, що йому заподіяні душевні страждання у зв'язку із пошкодженням майна з підстав заявлених у позовній заяві, а тому відсутні підстави, визначені ст. ст. 23, 1167 ЦК України для відшкодування моральної шкоди. Згідно ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. На підставі наведеного суд, оцінивши докази у їх сукупності, дійшов висновку про недоведеність та необґрунтованість позовних вимог, а тому у їх задоволенні необхідно відмовити у повному обсязі. Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України встановлено, що у разі відмови в позові судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються на позивача. Враховуючи те, що суд прийшов до висновку про необґрунтованість заявленого позову [PERSON] та відмову у його задоволенні, підстави для стягнення з відповідача судових витрат в порядку в порядку ст.141 ЦПК України, відсутні. Згідно з ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв'язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п'яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Представником відповідача надано належні та допустимі документи на підтвердження оплати за проведення експертного дослідження ТОВ «СіверЕксперт», а саме квитанція № 93 філії - Чернігівське облуправління АТ «Ощадбанк» від 21.11.2018 року, а тому з позивача на користь відповідача підлягають стягненню витрати за проведення експертизи в розмірі 3003 грн. 00 коп. Що стосується понесених витрат на правничу допомогу відповідачем, то слід зазначити наступне. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Згідно зі ст. 137 ЦПК України витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.. Встановлено, що 07.09.2018 між [PERSON] та адвокатом Мошко М.М. було укладено договір про надання правничої допомоги (а.с.33) Згідно розрахунку (попередньому) вартості правничої допомоги за договором від 07.09.2018 року вбачається, що на підставі досягнутої між сторонами домовленості гонорар адвоката за надання правничої допомоги за договором від 07.09.2018 року становитиме 3000 грн. 00 коп. (а.с.35). Згідно квитанції до прибуткового касового ордеру № 16/18 від 07.09.2018 року на підставі договору про надання правової допомоги від 07.09.2018 року [PERSON] сплатила 3000,00 грн. (а.с.34). Оцінивши надані представником відповідача матеріали в обґрунтування розміру понесених відповідачем витрат на правничу допомогу суд вважає їх обґрунтованими, і у відповідності вимогам ст. 137 ЦПК України суд вважає за можливе стягнути з позивача на користь відповідача понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Outcome: approved