Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [NUMBER] того ж будинку. 14.04.2016 року квартиру позивача було затоплено. Згідно з актом комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району міста Києва» б/н від 18.04.2016 р. залиття сталося внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання мешканцями в вище розташованій квартирі [NUMBER]. Внаслідок залиття квартира позивача потребує термінового ремонту. Згідно зі зведеним кошторисом КП «Київжитлоексплуатація» від 22.09.2016 р. вартість проведення ремонту у помешканні становить 4 054,00 грн. , за проведення дослідження позивачем сплачено 366,19 грн. Відповідач добровільно не погоджується на відшкодування спричиненої шкоди. Також позивачу спричинено і моральну шкоду, яку він оцінює у 2 000,00 грн. Моральна шкода виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. За таких обставин [PERSON] про сить суд стягнути на його користь з [PERSON] на відшкодування завданої матеріальної шкоди 4 054,00 грн., моральної шкоди - 2000,00 грн., оплату послуг експерта у сумі 366,19 грн. та судові витрати. В судовому засіданні позивач підтримав заявлені вимоги, просив задовольнити. [PERSON] зазначила, що не заперечує факту залиття та його причини. Проте, вона пропонувала зробити позивачу ремонт, від якого останній відмовився. Тому вона не погоджується з вимогами. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково. Встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору дарування від 10.11.1992 року, копія якого долучена до матеріалів справи. Також встановлено, що 14.04.2016 р. сталося залиття квартири позивача з вище розташованої квартири [ADDRESS] мешканкою якої є відповідач [PERSON] Як свідчить акт комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району міста Києва» від 18.04.2016 р., залиття відбулось внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання мешканцями квартири [NUMBER]. Факт залиття, його причини не заперечувались в судовому засіданні відповідачем [PERSON] Згідно з актом про залиття від 18.04.2016 р. сліди останнього виявлені на стелі, на стінах,на підлозі, на стелі у вбиральні. Відповідно до зведеного кошторису, складеного КП «Київжитлоексплуатація» від 22.09.2016 р. вартість проведення ремонтних робіт в квартирі позивача становить 4 054,00 грн. Вартість послуг по розробці кошторисної документації становить 366,19 грн. Приписами ст.. 60 ЦПК України встановлено обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Під час розгляду справи не було отримано доказів, які б свідчили про те, що спричинену позивачу шкоду має відшкодовувати інша особа, а не відповідач [PERSON], яка не заперечувала своєї провину. Також відповідачем не оспорював ся і розмір завданої матеріальної шкоди.Згідно до приписів ст.. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів. Зважаючи на встановлені в судовому засіданні обставини, беручі до уваги обов'язок сторони надати докази на підтвердження своїх вимог, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивача в частині стягнення матеріальної шкоди у зазначеному в позові розмірі поклавши в основу рішення кошторис, складений КП «Київжитлоексплуатація» від 22.09.2016 р. з урахуванням витрат на проведення дослідження та з огляду на відсутність заперечень відповідача стосовно розміру шкоди. Норми ст.. 23 ЦК України передбачають, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Пленум Верховного Суду України в п. 5 Постанови № 4 від 31.03.19995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з відповідними доповненнями та змінами, роз'яснив, що обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової шкоди) підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про наявність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу з боку відповідача. Вирішуючи питання про розмір даної шкоди в грошовому еквіваленті, суд виходить з втрат немайнового характеру, що їх зазнав позивачів, зміни, які відбулись в їх житті, негативних наслідків щодо душевної рівноваги та морального стану позивачів, а тому вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача також моральну шкоду, зазначену позивачем в позові - 500,00 грн., оскільки такий розмір є співмірним та обґрунтованим. Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 88 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: partial