Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди, внаслідок затоплення приміщення. Позивач, обгрунтовуючи позовні вимоги, вказує, що є власником приміщення ювелірного магазину «Срібло» по вулиці Князів Коріатовичів, 5 в м. Камянець-Подільський Хмельницької області. \~ \~ \~ \~ Починаючи з травня місяця 2018 року відбувалось постійне затоплення вказаного його приміщення ювелірного магазину. Відповідно до Актів комісії з представниками ДП «Тепловода» КП Міськтепловоденергія» від 10.05.2018 року та 07.06.2018 року причиною затоплення були відсутність ущільнення (гідроізоляції) між стіною і ванною у ванній кімнаті та розгерметизації внутрішньоквартирної розводки холодного водопостачання в квартирі № 5, що знаходиться по вулиці Князів Коріатовичів, 5 в м. Камянець-Подільський Хмельницької області, яка є власністю [PERSON] \~ \~ \~ \~Відповідно до Акту КП «Житловик» від 03.07.2018 року «Про затоплення», внаслідок затоплення виявлено слідуючі пошкодження: замокли стіни арки; виявлені сліди затоплення на стелі; верхній шар побілки відслоївся й осипається, всього 5 мІ. Також факт затоплення приміщення зафіксовано на фотозйомку. Внаслідок затоплення приміщення потребує ремонту, оскільки ускладнюється здійснення будь-якої господарської діяльності, псується імідж та репутація його магазину, зявилися неприємний запах та сирість. Згідно даних зведеного кошторисного розрахунку вартість ремонту після затоплення приміщення магазину «Срібло» станом на 16.08.2018 року, складеного ПП «Проект-Менас», становить 4\~986 грн. (чотири тисячі девятсот вісімдесят шість гривень), які він просить стягнути з відповідача. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з»явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує і просить його задовольнити. Не заперечує проти розгляду справи у заочному порядку з винесенням заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з»явився, належним чином повідомлений про день слухання справи, суд розглядає справу у заочному порядку з винесенням заочного рішення. Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи в повному об»ємі, суд встановив наступне. [PERSON] являється власником приміщення ювелірного магазину «Срібло» по вулиці Князів Коріатовичів, 5 в м. Камянець-Подільський Хмельницької області, що підтверджується засвідченими копіями Витягів про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 04.10.2004 року та 15.08.2005 року. \~ \~ \~ \~ Починаючи з травня місяця 2018 року відбувалось постійне затоплення вказаного приміщення ювелірного магазину. Відповідно до Актів комісії, складених представниками ДП «Тепловода» КП Міськтепловоденергія» від 10.05.2018 року та 07.06.2018 року, причиною затоплення були відсутність ущільнення (гідроізоляції) між стіною і ванною у ванній кімнаті та розгерметизації внутрішньоквартирної розводки холодного водопостачання в квартирі № 5, що знаходиться по вулиці Князів Коріатовичів, 5 в м. Камянець-Подільський Хмельницької області, яка розташована поверхом вище, над приміщенням ювелірного магазину і яка є власністю [PERSON], що підтверджується витягом з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07.09.2018 року за № 136884724. Відповідно до Акту КП «Житловик» від 03.07.2018 року, внаслідок затоплення виявлено слідуючі пошкодження: замокли стіни арки; виявлені сліди затоплення на стелі; верхній шар побілки відслоївся й осипається, всього 5 мІ, що також підтверджується фотоматеріалами, прикладеними до справи. Внаслідок затоплення приміщення потребує ремонту, оскільки ускладнюється здійснення будь-якої господарської діяльності, зявилися неприємний запах та сирість, крім того, псується імідж та репутація магазину позивача. Згідно даних зведеного кошторисного розрахунку вартість ремонту після затоплення приміщення магазину «Срібло», станом на 16.08.2018 року, становить 4\~986 грн (чотири тисячідевятсот вісімдесят шість гривень). , що підтверджується кшторисним розрахунком, складеним ПП «Проект-Менас», Частиною 1 ст. 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Пунктом 1 ч. 2 вказаної статті визначено, що реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ст.1192 Цивільного кодексу України - розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями , діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи , а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала. Виходячи зі змісту п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна майну особи підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Згідно з ч. 1 ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 1 ст. 151 Житлового кодексу Української РСР визначено, що громадяни, які мають у приватній власності квартиру, зобовязані забезпечувати її схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ч. 1 ст. 177 Житлового кодексу Української РСР громадяни зобовязані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до обєктів благоустрою, додержувати правил утримання житлового будинку і при домової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в підїздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Виходячи зі змісту ст. 179 Житлового кодексу Української РСР користування квартирами приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обовязковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Абзацом 4 пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 № 572 «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» визначено, що власник квартири зобовязаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил. Таким чином, тягар утримання майна, а саме, обовязок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, лежить на власнику квартири і саме власник житла зобовязаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення і тому, Відповідач був зобовязаний, відповідно до законодавства, вжити всіх можливих та належних заходів, спрямованих на підтримання в належному стані сантехнічного обладнання в квартирі. Враховуючи, що внаслідок порушення Відповідачем своїх обовязків щодо забезпечення схоронності належної йому квартири, зокрема, не проведення поточного та капітального ремонту сантехнічного обладнання, відбулося його пошкодження, в результаті чого була затоплено належне позивачу приміщення та заподіяні збитки. Відповідач був зобовязаний забезпечити схоронність житла, яке перебувало у його власності. Проте, внаслідок порушення ним цього обовязку, відбулося пошкодження сантехнічного обладнання, що заподіяло збитки майну позивача. Враховуючи викладене вище, аналізуючи наявні правові підстави та докази по справі , суд приходить до висновку, що існують підстави для стягнення з Відповідача заподіяних Позивачу збитків у розмірі 4\~986,00 грн., на проведення відновлювального ремонту після затоплення. При вирішенні спору суд вважає, що позов про відшкодування матеріальної шкоди підлягає задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому , підлягає стягненню із відповідача на користь позивача понесений ним судовий збір, що підтверджується квитанцією № 32 від 07.09.2018 року . На підставі викладеного та ст. ст. 3, 16, 22, 1166, 1192 Цивільного кодексу України, ст. ст. 151, 179 Житлового Кодексу Української РСР,

Outcome: approved