Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що після смерті спадкодавця [PERSON], яка померла [INFO] він у грудні 2010 року передав через брата [PERSON] заяву до нотаріуса щодо прийняття спадщини за заповітом після смерті матері. Однак у жовтні 2016 року при зверненні в Городоцьку державну нотаріальну контору [PERSON] стало відомо, що його заяви про намір прийняття спадщини після смерті матері немає, таке стало причиною пропуску шестимісячного строку встановленого законодавством для звернення до нотаріуса з відповідною заявою. У судовому засіданні позивач позов підтримав, пояснив що з 2010 року працював в прокуратурі м. Києва, в силу обставин не мав можливості оформити спадщину, він вважав, що заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріуса подано вчасно, а коли звернувся для оформлення документів виявилось, що заява від брата [PERSON] в Городоцькій державній нотаріальній конторі є, а від нього така відсутня. [PERSON] пояснив, що з братом часто бачився, але питання спадщини ніколи не з»ясовували. [INFO] [PERSON] помер. У зв»язку із зазначеними обставинами позивач змушений звернутись до суду з даним позовом. Відповідач позов не визнає. Відповідач пояснив суду, що позивачу про смерть матері було відомо, він приїжджав на похорон, часто приїжджав у с. Братковичі Городоцького району Львівської області незважаючи на те, що проживав в Київській області, тобто [PERSON] мав реальну можливість своєчасно звернутися із заявою в нотаріальну контору для прийняття спадщини, однак такої особисто не подав. Його покликання про те, що заяву про прийняття спадщини за заповітом передав нотаріусу через брата нічим не підтверджені та не можуть вважатись поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вивчивши матеріали справи, заслухавши доводи позивача, відповідача, проаналізувавши надані докази та матеріали цивільної справи в їх сукупності, суд дійшов наступного. Спірні відносини регулюються статтями 1270,1272 ЦК України, витікають зі спадкового права. Згідно з ч.1 статті 11 ЦПК України, якою встановлений принцип диспозитивності цивільного судочинства, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що [PERSON] (позивач), [PERSON] (відповідач) є рідними сином та відповідно онуком спадкодавця [PERSON], яка померла [INFO] (а.с.6). Відповідно листа Городоцької державної нотаріальної контори, спадкова справа після смерті [PERSON] заведена (а.с.14-25), за заявою [PERSON] Як пояснив у судовому засіданні позивач, при житті його мати [PERSON] залишила заповіт за яким належне їй майно на праві власності заповіла на користь трьох осіб, зокрема : 1/3 на його користь, 1/3 на користь брата [PERSON] та 1/3 на користь онука [PERSON], який є відповідачем у справі. Як стверджує позивач, він особисто написав текст заяви але подати її в нотаріальну контору не мав змоги, у зв»язку з зайнятістю на роботі, працював слідчим в прокуратурі м. Києва. Однак при зверненні до нотаріуса йому стало відомо, що такої заяви про намір прийняття спадщини після смерті матері в Городоцькій нотаріальній конторі немає. Проте, суд критично оцінює такі пояснення, оскільки сам же позивач підтвердив, що з 2010 року мав відпустки, таке свідчить, що при бажанні, мав змогу подати або направити поштою заяву до нотаріальної контори. Згідно ч.2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленою статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважності причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правовими підставами для визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини може бути поважність його пропуску, тобто об'єктивні причини, які перешкоджали спадкоємцю своєчасно звернутися до нотаріуса на протязі шести місяців з часу відкриття спадщини. Позивач не надав суду допустимих, переконливих доказів поважності пропуску ним строку на прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Отже позивачем не надано доказів того, що він не мав можливості у передбачений законом строк звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На підставі викладеного, позивачем в супереч вимогам ст.60 ЦПК України належних доказів на підтвердження позову не надано, тому відсутні підстави для задоволення позову, така позиція викладена також у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. №7 (п.24).

Outcome: dismissed