Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що [INFO] померла бабуся позивача, [PERSON] , про що в книзі реєстрації смертей зроблено відповідний запис №4572, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Юридичний факт того, що позивач є внуком померлої, підтверджує, зокрема, свідоцтво про народження позивача, яке засвідчує, що його матір`ю є [PERSON] , яка в свою чергу, є донькою померлої [PERSON] . Після смерті бабусі позивача відкрилась спадщина, до складу якої ввійшли всі права та обов`язки померлої, що належали їй на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок її смерті, а саме право власності на 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За час свого життя, [PERSON] заповіту, як розпорядження на випадок своєї смерті, не складала, то все її майно, включаючи квартиру, спадкується її спадкоємцям за законом. Після смерті [PERSON] , її спадкоємцем першої черги за законом, мала б бути саме [PERSON] (донька померлої). Проте, [INFO] [PERSON] померла, про що 04.07.2017 складено відповідний актовий запис №10647, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , в зв`язку з чим 1/2 частину квартири після смерті [PERSON] не успадкувала та право власності на дане майно документально не оформила. Позивач зазначає, що для прийняття спадщини він не зміг звернутися у встановлений законом строк із заявою до нотаріальної контори, оскільки була ще жива його мати - [PERSON] , а тому саме вона, як спадкоємець першої черги, повинна була успадкувати все майно після смерті [PERSON] . Позивач, будучи спадкоємцем п`ятої черги, об`єктивно не міг спадкувати майно [PERSON] , так як на дату відкриття спадщини були спадкоємці першої черги спадкування - мати позивача [PERSON] . Заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна своєї померлої бабусі [PERSON] , позивач зміг подати до приватного нотаріуса КМНО Халявки Н.М. лише 02.02.2018. Постановою приватного нотаріуса КМНО Халявки Н.М. №68/02-31 від 02.02.2018, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , в зв`язку з тим, що позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України. В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача [PERSON] подав заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. З копії свідоцтва про народження заявника вбачається, що його матір`ю є [PERSON] , яка померла [INFO] , яка в свою чергу, є донькою [PERSON] , яка померла [INFO] . Постановою приватного нотаріуса КМНО Халявки Н.М. від 02.02.2018 № 68/02-31, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин, коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26.09.2012 (справа № 6-85цс12) та від 04.11.2015 № 6-1486цс15. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В ході судового розгляду встановлено, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що була ще жива його мати - [PERSON] , а тому саме вона, як спадкоємець першої черги, повинна була успадкувати все майно після смерті [PERSON] , а позивач, будучи спадкоємцем п`ятої черги, об`єктивно не міг спадкувати майно своєї бабусі, так як на дату відкриття спадщини були спадкоємці першої черги спадкування - мати позивача [PERSON] . Дана обставнина свідчить про поважність причин пропуску такого строку та наявність підстав для застосування ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення. За правилами статті 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 704,80 грн.

Outcome: approved