Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON], третіх осіб Міністерство культури України, Обєднання профспілок Львівщини, з врахуванням уточнених позовних вимог просить суд скасувати наказ генерального директора Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] [PERSON] від 16.05.2017 №113 «Про оголошення догани» та стягнути з відповідача на користь позивача 4\~800,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позову покликається на те, що вона з 01.08.2016 р. була переведена з посади наукового співробітника відділу європейського мистецтва XIV-XVIII ст.ст. Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] (далі «[PERSON] мистецтв») на посаду старшого наукового співробітника цього ж відділу [PERSON] мистецтв, на якій працює і на даний час. Крім того, наказом [PERSON] мистецтв від 20.08.2010 р. №109 на позивача з 01.09.2010 р. покладено виконання обовязків зберігача фондів відділу європейського мистецтва XIV-XVIII ст.ст. Укладаючи трудовий договір, позивач прийняла на себе зобов'язання виконувати роботу, визначену цим договором, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядку. [PERSON] Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] від 16.05.2017 р. №113 [PERSON], була притягнута до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання своїх посадових обовязків, незадовільний стан ведення фондової документації, однак будь-яких порушень трудової дисципліни з боку позивача не було, а оголошення їй догани не має законних підстав і є наслідком неприязного ставлення новопризначеного керівника [PERSON] мистецтв. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги з підстав, наведених у позові підтримали, суду пояснили, що наказ вважає незаконним, оскільки він виданий з порушенням норм\~КЗпП України, та таким, що порушує права позивача. Будь-яких порушень трудової дисципліни з боку [PERSON] не було, а оголошення догани не має законного підґрунтя і є наслідком неприязних стосунків, що склалися між нею та безпосереднім керівником. Представник відповідача - Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] в судове засідання не зявився, про дату та час був повідомлений належним чином. До суду надіслав заяву про відкладення розгляду справи, однак будь-який підтверджуючих документів про поважність відкладення до заяви не долучив, відтак відповідно до ст.169 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обовязки та взаємовідносини сторін. Представник третьої особи - Міністерства культури України в судове засідання не зявився, про дату та час був повідомлений належним чином. До суду зі сторони третьої особи надійшли письмові пояснення, в яких повідомлено, що на думку Міністерства, предмет спору в даній справі на сьогоднішній день відсутній, так як наказом відповідача від 21.08.2017 р. № 276 «Про дострокове зняття дисциплінарного стягнення з [PERSON]Р.» з позивача знято догану, оголошену спірним наказом. Окрім того вказали, що в звязку із відсутністю достатнього бюджетного фінансування відряджень та значну завантаженість працівників управління правового забезпечення, Міністерство не має можливості забезпечити явку свого працівника в судове засідання, просить розглядати справу без участі представника з урахуванням пояснення. Представник третьої особи Обєднання профспілок Львівщини [PERSON] в судовому засіданні просила позовні вимоги підтримала, просить суд їх задовольнити в повному обсязі. Заслухавши пояснення учасників, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON], з 01.08.2016 р. переведена з посади наукового співробітника відділу європейського мистецтва XIV-XVIII ст.ст. Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] на посаду старшого наукового співробітника цього ж відділу [PERSON] мистецтв. [PERSON] мистецтв від 20.08.2010 р. №109 на [PERSON] з 01.09.2010 р. покладено виконання обовязків зберігача фондів відділу європейського мистецтва XIV-XVIII ст.ст. Укладаючи трудовий договір, [PERSON] прийняла на себе зобов'язання виконувати роботу, визначену цим договором, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові (частина перша статті 21 КЗпП України). [PERSON] Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] від 16.05.2017 р. №113, [PERSON], була притягнута до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання своїх посадових обовязків, незадовільний стан ведення фондової документації. Відповідно до статті 29 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов'язаний: роз'яснити працівникові його права і обов'язки та проінформувати під розписку про умови праці, наявність на робочому місці, де він буде працювати, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, та можливі наслідки їх впливу на здоров'я, його права на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до чинного законодавства і колективного договору; ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку та колективним договором; визначити працівникові робоче місце, забезпечити його необхідними для роботи засобами; проінструктувати працівника з техніки безпеки, виробничої санітарії, гігієни праці і протипожежної охорони. До дня притягнення до дисциплінарної відповідальності (16.05.2017 р.) права і обов'язки, передбачені за посадою старшого наукового співробітника, позивачу розяснено не було, що підтверджується відсутністю підписаної посадової інструкції чи будь-яких інших документів, які б визначали ці обовязки. Щодо обовязків зберігача фондів відділу європейського мистецтва XIV-XVIII ст.ст., то вони визначені посадовими обовязками хранителів фондових груп, які затверджено 03.01.2007 р. директором [PERSON] мистецтв [PERSON] Згідно до статей 139, 140, 142 КЗпП України та пункту 24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Держкомпраці СРСР за погодженням з ВЦРПС від 20.07.1984 (далі - Правила), порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків. Тобто, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, аби факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків. Між тим, описова частина вищевказаного наказу не містить визначення який саме дисциплінарний проступок позивач вчинила. Дисциплінарне стягнення у вигляді догани застосовано за незадовільний стан ведення фондової документації. Факт такого порушення належним чином не зафіксовано. В описовій частині зазначено, що позивачем неправильно ведеться фондова документація, що є порушенням п.п. 2.2., 2.7. Посадової інструкції. Проте, з посадовою інструкцією старшого наукового співробітника її не ознайомлено, такої позивач не підписувала. Посадові обовязки хранителів фондових груп не містять пунктів 2.2. та 2.7. Відповідно до статті 31 КЗпП України власник або уповноважений ним орган не має права вимагати від працівника виконання роботи, не обумовленої трудовим договором. Безпідставним є звинувачення [PERSON] у порушенні п.п. 2.2., 2.7. Посадової інструкції, за відсутності такої. Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] за ведення фондово-облікової документації [PERSON] мистецтв, оскільки її посадовими обовязками ведення такої документації не передбачено, порушення якого саме положення, норми, пункту, статті та якого акту нею призвело до притягнення її до дисциплінарної відповідальності, які саме дії (бездіяльність) вказують на це і що є обєктом порушення не наведено. Описова частина догани також складається з інформації про те, що 20.04.2017 відбулась нарада за участі генерального директора, головного зберігача фондів, завідуючого науково-дослідного відділу Європейського мистецтва XIV-XVIII ст.ст., співробітників науково-дослідного відділу Європейського мистецтва XIV-XVIII ст.ст., на якій обговорювалося питання зникнення наукових карток. Згідно висновку комісії, що була створена для зясування причин та обставин зникнення наукових карток відділу, таке зникнення стало можливим із-за вкрай незадовільного ведення фондової документації, внаслідок чого сталося зникнення наукових карток. У своїх поясненнях від 19.04.2017 та доповнення від 20.04.2017 не змогла пояснити відсутність наукових карток прядених їй при розділенні відділів. 20.04.2017 83 наукових картки було повернуто [PERSON] у відділ. Де вони до цього часу зберігались не пояснила. Проте, відповідальність за зберігання (збереження) наукових карток не передбачено посадовими обовязками [PERSON]. Порядком застосування дисциплінарних стягнень, стаття 149 КЗпП України, визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Як вбачається із пояснювальної записки від 19.04.2017 р. та доповнення до неї від 20.04.2017 р., то вони написані на імя головного зберігача фондів [PERSON] мистецтв [PERSON] щодо відсутності первинних наукових карток, тобто, це не пояснення керівнику [PERSON] мистецтв з приводу порушення трудової дисципліни. Тому, зазначене пояснення з доповненням не може вважатися поясненнями від порушника трудової дисципліни, що передбачено статтею 149 КЗпП України, а відтак це свідчить про порушення керівником [PERSON] мистецтв порядку застосування дисциплінарних стягнень, передбаченого названою правовою нормою. Згідно до частини третьої статті 149 КЗпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. З наведеного та аналізу інших норм КЗпП України слідує, що згідно з законодавством України підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під котрим розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обовязків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Необхідною умовою для накладення стягнення є вина працівника, наявність якої має бути обовязково доведена роботодавцем. За таких обставин та з врахуванням положень статті 62 Конституції України, вина [PERSON], що могла стати підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, роботодавцем не доведена. З огляду на розяснення Верховного Суду України, викладених у листі від 01.04.2014 «Аналіз практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України», скасування наказу роботодавця може бути належним способом захисту трудових прав, який відповідає такому загальному способу захисту, визначеного статтею 16 ЦК України, як відновлення становища, яке існувало до порушення. Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист цивільних прав та інтересів у разі їх порушення. Частиною другою статті 16 ЦК України визначено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відновлення становища, яке існувало до порушення; відшкодування моральної шкоди, тощо. Зокрема, частина перша статті 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Стаття 2371 КЗпП України передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих звязків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Таким чином, захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права, так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв'язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин (ст. ст. 3, 4, 11, 31 ЦПК України). Отже, компенсація завданої моральної шкоди не поглинається самим фактом відновлення становища, яке існувало до порушення трудових правовідносин, шляхом скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а має самостійне юридичне значення. Тобто, за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного притягнення до дисциплінарної відповідальності, невиплати належних йому грошових сум тощо) відшкодування моральної шкоди на підставі ст. 2371 КЗпП України здійснюється в обраний працівником спосіб, зокрема у вигляді одноразової грошової виплати. Оскільки, за весь період роботи позивача у [PERSON] жодних зауважень щодо її трудової дисципліни не виникало, позивач своєю працею завоювала серед працівників, науковців та колег в музейній сфері авторитет відповідального фахівця із бездоганною діловою репутацією, тому такі дії зі сторони керівництва [PERSON] викликали у позивача значні моральні страждання, які спричинили різке та раптове погіршення здоровя, що призвело до необхідності виклику швидкої допомоги по місцю роботи. Факт надання позивачу екстреної медичної допомоги з причини гіпертонічного кризу безпосередньо на місці її роботи 21.04.2017 р. о 16:00 бригадою швидкої допомоги №2 зафіксовано у медичній картці позивача, копія якою знаходиться у матеріалах справи. У подальшому [PERSON] перебувала на лікарняному до 30.04.2017 р., що у свою чергу спричинило перенесення щорічної відпустки на новий термін з 03.05.2017 р. до 13.05.2017 р.. Таким чином, оголошення догани позивачу призвело до моральних страждань, втрати нею нормальних життєвих звязків і вимагало від неї додаткових зусиль для організації свого життя. Беручи до уваги вищенаведене, слід дійти висновку, що наведені в оскаржуваному наказі обставини не можна розцінювати як порушення посадових обовязків працівника в розумінні статті 139 КЗпП України. Відсутність в обовязках [PERSON] ведення фондово-облікової документації [PERSON] мистецтв та відсутність доказів передачі їй на зберігання зниклих наукових карток, а також не наведення у наказі порушення якого саме положення, норми, пункту, статті та якого акту нею призвело до притягнення її до дисциплінарної відповідальності, які саме дії (бездіяльність) вказують її вину і що є обєктом порушення, свідчить про неправомірність застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани, і тому наказ генерального директора Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] [PERSON] від 16.05.2017 №113 «Про оголошення догани» підлягає скасуванню. Окрім того, виходячи із засад розумності та справедливості, за перенесені страждання позивача слід стягнути з Львівської національної галереї мистецтв імені [PERSON] суму моральної шкоди в розмірі 1,5 мінімальної заробітної плати, що становить 1,5 х 3\~200,00 грн. = 4\~800,00 грн. (Чотири тисячі вісімсот грн. 00 коп.).

Outcome: approved