Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-30 00:00:00

[PERSON] \~звернувся до\~суду із\~позовом до\~Кременецької\~міської ради,\~третя особа\~на стороні\~відповідача Кременецька\~державна нотаріальна\~контора Південно-західного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~України про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини за\~заповітом після\~смерті [PERSON] ,\~посилаючись на\~те,\~що [PERSON] \~є його\~бабусею,\~яка останні\~роки проживала\~однією сім`єю\~із своєю\~дочкою [PERSON] ,\~в м.\~Кременець.\~Про наявність\~заповіту дізнався\~лише після\~того,\~як тітці\~відмовлено в\~оформленні спадщини,\~проте через\~перебування за\~межами країни\~не мав\~можливості вчасно\~подати нотаріусу\~заяву про\~прийняття спадщини.Вважає,\~що строк\~для прийняття\~спадщини пропустив з поважних причин, а тому, з метою захисту прав та інтересів, які в позасудовому порядку вирішити неможливо - просить позов задовольнити. Ухвалою Підволочиського районного суду від 02\~вересня 2021\~рокузалучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] . В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути у його відсутності. [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просить справу розглянути у її відсутності, проти задоволення позву не заперечує. Представник відповідача Кременецької міської\~радив судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку, причини неявки суду не відомі, відзиву на позов не надходило, заяви про відкладення розгляду справи не подали. У відповідності до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши та оцінивши докази по справі, встановив такі факти: [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане Кременецьким міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції, актовий запис № 221. Згідно заповіту, посвідченого 13 березня 2001 року секретарем виконавчого комітету Остап`ївської сільської ради народних депутатів № 18, дублікат якого виданий 13 квітня 2021 року старостою Остап`ївського старостинського округу Скалатської міської ради 2006 року, [PERSON] , що проживає в с. Остап`є Підволочиського району, на випадок смерті усе своє майно, де б воно не знаходилось і з чого б не складалося взагалі: житлового будинку, сертифікат на право на земельну частку (пай) ТР 02647, та все те, що за законом матиме право заповіла [PERSON] . Як убачається із роз`яснення державного нотаріуса Кременецької державної нотаріальної контори від 07 квітня 2021 року № 01-16 постійне місце проживання гр. [PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] не підтверджено відповідними документами і у визначений законом строк спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини, а відтак [PERSON] вважається таким, що спадщину не прийняв. За таких обставин заявник може звернутися з позовом до суду. Крім того, із письмових пояснень позивача судом встановлено, що останній про наявність заповіту не знав, тривалий час перебував за межами країни, що стверджується штемпелями у закордонному паспорті. Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , однак у зв`язку із необізнаністю про наявність заповіту та перебуванням поза межами країни у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався, у зв`язку з чим пропустив строк для прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту та складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зважаючи на викладені обставини, та із врахуванням того, що факт пропуску\~строку для\~прийняття спадщини\~не є\~підставою для\~усунення від\~спадкування,іншим чином захистити права позивача неможливо, суд приходить до переконання, що позов [PERSON] є підставним і підлягає до задоволення шляхом визначення йому додаткового строку для подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] ,\~ терміном 3 місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved