Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-14 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить визначити йому додатковий строк у одним місяць з дня набрання рішенням законної сили для подання до Першої Харківської міської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , [INFO] , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою [ADDRESS] , померлої [INFO] у м.Харкові. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , з якою за життя він підтримував тісний морально-емоційний зв`язок. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Позивач не звернувся своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з хворобою його матері, яка потребувала сторонньої допомоги, хворобою його доньки, а також власний психічним розладом та пригніченим психоемоційним станом. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Позивач в судове засідання не з`явився. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав відзив в якому зазначив, що позивач пропустив шестимісячний строк на звернення з заявою про прийняття спадщини та вважає, що обставини пропуску строку не є поважними, просить розглядати справу за їх відсутності. Представник третьої особи надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Ухвалою від 20.08.2019 року справу призначено до судового розгляду. Суд, заслухавши пояснення представника позивача , дослідивши письмові докази по справі, дійшов до наступних висновків. Відповідно до ст.ст.1217, 1223 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Судом встановлено, що [PERSON] , відповідно до свідоцтва серії [NUMBER] від 05.11.2018 року, померла [INFO] у зв`язку з чим була заведена спадкова справа №368/2019. Згідно з матеріалами вказаної спадкової справи, [PERSON] звернувся до Першої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї баби [PERSON] [INFO] року. 12.06.2019 року державним нотаріусом Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Цукановою О.В. з посиланням на строки подання заяви про прийняття спадщини була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій, відповідно до якої, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що спадкова справа після смерті [PERSON] не була заведена. Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно матеріалів позовної заяви [PERSON] не зареєстрований за адресою, за якою постійно проживала спадкодавець [PERSON] . Таким чином, відомостей про те, що позивач фактично прийняв спадщину після смерті своєї бабусі матеріали справи не містять. У зв`язку з вищевикладеним, позивач у шестимісячний строку після смерті бабусі повинен був звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини. При цьому, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, останнім днем для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] було 03 травня 2019 року. Як зазначалося вище, з заявою про прийняття спадщини смерті [PERSON] позивач звернувся лише 19.06.2019 року, тобто з пропуском шестимісячного строку встановленого діючим цивільним законодавством України. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦПК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно із п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для припиняння спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Постановою Верховного суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В обґрунтування поважності причин пропуску на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини позивач посилається на тривалу хворобу його матері [PERSON] , хворобу його доньки та його незадовільний стан здоров`я. Що стосується доводів позивача про хворобу його матері, то слід зазначити наступне. Згідно довідок 1621 від 11.03.2019 року та 2714 від 12.04.2019 року, [PERSON] перебувала на лікуванні з 03.03.2019 року по 11.03.2019 року та з 09.04.2019 року по 12.04.2019 року. В той же час, з наданих суду довідок не вбачається, що у зазначений в них період [PERSON] перебувала саме на стаціонарному лікування. Крім того, у випадку перебування [PERSON] на стаціонарному лікуванні суду не було надано доказів щодо перебування [PERSON] разом із його матір`ю у лікарні протягом усього періоду. Згідно позовної заяви у зв`язку з хворобою [PERSON] вона потребувала постійної сторонньої допомоги. Однак, доказів на підтвердження того, що [PERSON] перебуває на утриманні [PERSON] матеріали справи не містять. Більше того, вказані особи зареєстровані за різними адресами. Що стосується доводів позивача про те, його стан здоров`я не надавав можливості звернутися до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений строк, то вони також не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що довідки від 15.05.2019 року та від 18.06.2019 року були видані позивачу вже після спливу зазначеного шестимісячного строку, а довідка від 15.04.2019 року не містить відомостей про те, що позивач не мав змоги рухатись, вести звичайний спосіб життя, розуміти значення своїх дій, що свідчить про те, що позивач міг звернутись до нотаріуса з відповідною заявою. Вказана довідка лише містить рекомендації з призначених позивачу медичних препаратів у зв`язку із станом його здоров`я. Крім того, матеріали справи не містять відомостей, про перебування позивача на лікарняному в період зазначений в позовін заяві. Доказів про хворобу доньки, на яку позивач посилається в позовній заяві, суду не надано. Більше того, поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вважається тривала хвороба самого спадкоємця, а не членів його сім`ї. Таким чином, суд, оцінюючи відповідно до ст.89 ЦПК України докази, надані позивачем [PERSON] , приходить до висновку про те, що його доводи про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті його бабусі є недостатніми та не можуть бути визнані судом як поважні. Отже, правові підстави для задоволення позовних вимог та поновлення строку для прийняття спадщини [PERSON] . відсутні у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити за його необгрунтованості.

Outcome: dismissed