Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-10 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправним наказу про застосування дисциплінарного стягнення. В обґрунтування позовних вимог вказав, що з 03.08.2015 року згідно з наказом №354 начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області він був переведений на посаду фахівця 1 категорії 24 Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області. Наказом начальника 24 Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі 24 ДПРЧ) від 18.01.2018 року №3 на нього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани з позбавленням премії у розмірі 15% за грудень місяць 2017 року у звязку з нібито незадовільною підготовкою до здачі річного звіту за 2017 рік, незадовільною здачею звіту у період з 18 по 22 грудня 2017 року, порушенням строків здачі звіту за 2017 рік, які визначені вказівкою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі Головне управління) від 30.11.20174 року №8897/12-17 «Про надання звітів за IV квартал», надання неповного переліку звітних форм, які визначені вказівкою Головного управління від 05.12.2017 року №9045/07-17 «Про надання звітних форм і відомостей за підсумками роботи в IV кварталі 2017 року» до управління цивільного захисту Головного управління, що є нібито порушенням трудової дисципліни. Вважає вказаний наказ №3 від 18.01.2018 року незаконним і таким, що винесений з особистих мотивів начальника 24 ДПРЧ чи під тиском начальницького складу Головного управління, оскільки він не вчиняв жодних дисциплінарних проступків, не порушував трудової дисципліни та належним чином і в повному обємі виконував всі свої обовязки згідно трудового договору. Щодо незадовільної підготовки до звіту, то зауважує, що звітні форми він готував ретельно, начальником 24 ДПРЧ вони перевірялися та підписувались, а виконання вказівок Головного управління залежало не тільки від його роботи, а і від роботи 24 ДПРЧ в цілому, роботи Царичанського районного сектору, Царичанської райдержадміністрації, служб цивільного захисту, обєднаних територіальних громад і ін. Згідно ст.147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Так як на посаду він був призначений наказом начальника Головного управління, то і рішення про дисциплінарні стягнення по відношенню до нього повинен приймати начальник Головного управління. Враховуючи вищевикладене та посилаючись на норми ст.ст.2, 3, 147-1, 149, 232, 252 КЗпП України, прохає суд скасувати наказ начальника 24 ДПРЧ №3 від 18.01.2018 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності фахівця 24 ДПРЧ [PERSON] Васильовача» та судові витрати покласти на відповідача. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю та прохав їх задовольнити, оскільки жодного дисциплінарного проступку не вчиняв, а тому дисциплінарне стягнення на нього було накладено безпідставно. Представник відповідача - Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області в судове засідання не з'явився, надіславши до суду заяву про розгляд справи у відсутність їх представника, позовні вимоги не визнають. При цьому у відзиві на позовну заяву зазначають, що наказ, який оскаржується позивачем не є рішенням Головного управління, а прийнятий у межах повноважень начальника 24 ДПРЧ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають. Суд, заслухавши пояснення позивача, перевіривши матеріали справи, вивчивши всі надані по справі докази, даючи їм оцінку у їх сукупності, вважає, що позов задоволенню не підлягає за слідуючих підстав. Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 139 КЗпП України передбачено, що працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно ст.147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Відповідно до ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов'язки. Адже працівник має усвідомлювати, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення. Тобто догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов'язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. В судовому засіданні встановлено, що 03.08.2015 року згідно з наказом начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області №354 позивач [PERSON] був переведений на посаду фахівця 1 категорії 24 Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (а.с.3). Наказом начальника 24 Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 18.01.2018 року №3 на позивача [PERSON] було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани з позбавленням премії у розмірі 15% за грудень місяць 2017 року у звязку з незадовільною підготовкою до здачі річного звіту за 2017 рік, незадовільною здачею звіту у період з 18 по 22 грудня 2017 року, порушенням строків здачі звіту за 2017 рік, які визначені вказівкою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 30.11.20174 року №8897/12-17 «Про надання звітів за IV квартал», наданням неповного переліку звітних форм, які визначені вказівкою Головного управління від 05.12.2017 року №9045/07-17 «Про надання звітних форм і відомостей за підсумками роботи в IV кварталі 2017 року» до управління цивільного захисту Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області (а.с.4). Відповідно до пунктів 1.1, 1.2, 1.12, 1.14 Положення про 24 Державну пожежно-рятувальну частину Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 24.05.2013 року №301 (у редакції наказу від 30.09.2016 року №408) 24 Державна пожежно-рятувальна частина Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є державним пожежно-рятувальним підрозділом, який утворюється за рішенням Голови ДСНС України, є юридичною особою та може бути відповідачем в суді (а.с.21-27). Згідно пунктів 7.17, 7.20 Положення про 24 Державну пожежно-рятувальну частину Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області начальник 24 ДПРЧ: - затверджує положення про структурні підрозділи, посадові інструкції осіб рядового та начальницького складу служби цивільного захисту та працівників 24 ДПРЧ; - у встановленому порядку проводить службові розслідування стосовно особового складу 24 ДПРЧ, у межах наданих повноважень застосовує заохочення та накладає дисциплінарні стягнення на осіб рядового і начальницького складу та працівників відповідно до Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту та Кодексу законів про працю України (крім своїх заступників) (а.с.21-27). Відповідно до п.1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС від 04.02.2013 року №3 (у редакції наказу ДСНС від 21.09.2017 року №507) Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області. Відповідно до абз.11, 18 п.11 Положення про Головне управління начальник Головного управління: - приймає на посади та звільняє з посад керівників структурних підрозділів, інших осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників Головного управління, приймає рішення щодо їх заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності (крім своїх заступників); - затверджує положення про структурні підрозділи Головного управління і посадові інструкції осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників. Відповідно до наказу ДСНС України від 09.11.2015 року №563 Головне управління ДСНС України у Дніпропетровській області перебуває на штаті №04/166, а 24 ДПРЧ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області на штаті №04/114 (а.с.31). Відповідно до структури Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, затвердженої наказом ДСНС України від 09.11.2015 року №563, 24 ДПРЧ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області не входить до структури Головного управління (а.с.32). Відповідно до п.п.2.29, 2.30 Розділу ІІ «Завдання та обовязки» Посадової інструкції фахівця 24 Державної пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, затвердженої начальником 24 ДПРЧ 10.08.2015 року та з якою ознайомлений і отримав позивач [PERSON], про що свідчить особистий підпис останнього в кінці тексту посадової інструкції, фахівець 24 ДПРЧ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області своєчасно здає звіти до Головного управління відповідно до наказів, доручень та телеграм, виконує інші завдання та доручення відповідно до покладених на Підрозділ завдань за наказами та дорученнями керівництва (а.с.28-30). Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області не може бути стороною (відповідачем) у даній справі, тому суд вважає, що позов пред'явлено до неналежного відповідача. Пленум Верховного Суду України у п.8 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснив, що пред'явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.51 Цивільного процесуального кодексу України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. За змістом ст.51 ЦПК України належними є сторони, які є суб'єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб'єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред'явленим позовом. З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов'язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним. З урахуванням принципу диспозитивності, суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Судом роз`яснено позивачу в судовому засіданні положення вимог ч.1 ст.13, ч.ч1, 2 ст. 51 Цивільного процесуального кодексу України та її право подати клопотання про залучення належного, заміни неналежного відповідача належним тощо. При цьому, позивачем в судовому засіданні клопотання про заміну неналежного відповідача або залучення співвідповідача не заявлялось, а навпаки останній наполягав на участі у справі в якості відповідача саме Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, оскільки його переведення на займану посаду було здійснено наказом відповідача, а тому, на його думку, і питання щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності повинно було вирішуватися саме Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до вказаних норм закону позивач, звертаючись до суду з позовом, повинен довести факт порушення невизнання чи оспорення його прав свобод чи інтересів саме вказаним ним відповідачем. При цьому слід вважати, що заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача задоволені судом бути не можуть, оскільки вказане слід вважати порушенням вимог процесуального закону, за якими суд не взмозі вирішувати та задовольняти позов без особи, яка повинна відповідати за позовом, прав, обов'язків, інтересів якої такий прямо стосується (належного відповідача). Зважаючи на викладене, з урахуванням того, що судом при розгляді справи встановлено, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є неналежним відповідачем, позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, тому у задоволенні позову слід відмовити. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що судом при розгляді справи встановлено, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області є неналежним відповідачем, позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, та при цьому відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити. Вирішуючи питання в порядку ст.141 ЦПК України, враховуючи відмову в задоволенні позову та звільнення позивача від сплати судового збору, судові витрати по справі слід компенсувати за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed