Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-17 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради про встановлення факту прийняття спадщини, про визнання права власності на спадкове майно. На протязі розгляду цивільної справи позивач [PERSON] помер, про що свідчить свідоцтво про його смерть (а. с. .....). Відповідно до ст. 37 ЦПК України, до справи була залучена дружина померлого [PERSON], як правонаступниця. [PERSON] змінила позовні вимоги та звернулася з позовом до Одеської міської ради та просить визнати за нею право власності на 6/10 частин житлового будинку з надвірними будовами за адресою: [ADDRESS]. [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], Одеської міської ради про розділ спадкового майна та визнання права власності. У ході розгляду справи [PERSON] змінив свої позовні вимоги та просив визнати за ним права власності на 4/10 частин житлового будинку з надвірними будовами за адресою: [ADDRESS] і автомобіль ВАЗ 21011, 1975 року випуску, номерний знак [NUMBER]. У судове засідання зявилася позивачка та її представник позовні вимоги підтримала, просили позов задовольнити, вимоги [PERSON] визнали. У судове засідання зявився представник [PERSON] позов підтримала, просила суд задовольнити, вимоги [PERSON] визнала. Представник Одеської міської ради у судове засідання не зявився, про дату слухання справи повідомлявся неодноразово, причини своєї неявки суду не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не надавав. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному слуханню справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Відповідно до ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у справі даних чи доказів. Заслухавши пояснення сторін по справі, вивчивши обставини справи і представлені сторонами докази, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Так, судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] належав житловий будинок за адресою: [ADDRESS], розташований на земельній ділянці площею 644 кв.м. [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті на половину вищевказаного будинку було видане Свідоцтво про право на успадкування за законом, засвідчене 5-ю Одеською державною нотаріальною конторою, у якому зазначено, що спадкоємцями є дружина [PERSON] й діти [PERSON] та [PERSON] (по 1/6 частині кожному). [INFO] [PERSON] (батько [PERSON] позивача за зустрічним позовом) помер. Після його смерті [PERSON] було видане свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частину вказаного будинку. [INFO] померла [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина на 2/3 частини спірного житлового приміщення. За час життя [PERSON] склала заповіт, в якому належну їй частку житлового будинку за вищевказаною адресою заповіла [PERSON] (сину від першого шлюбу). Однак на момент її смерті право на обовязкову частку мав також її син від другого шлюбу [PERSON], так як був інвалідом з дитинства. А відповідно до ст. 535 ЦК (у редакції 1963 року), непрацездатні діти спадкодавця успадковують, незалежно від утримання заповіту, не менше 2/3 частин, що належала б при успадкуванні за законом. Таким чином, після смерті [PERSON], залишилося два спадкоємці за законом: [PERSON] (син від другого шлюбу) та [PERSON] (син від першого шлюбу). Судом було зясовано, що [PERSON], 17.10.2001 року належним чином прийняв спадщину у встановленому законом порядку, звернувшись до 5-ї Одеської державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. [PERSON], у свою чергу звернувся до 5-ї Одеської державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, так як правовстановлюючі документи на спірний будинок з надвірними будовами не були зареєстровані в КП „ОМБТІ та РОН. Однак він фактично прийняв спадщину, так як проживав із спадкодавцем на момент відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від нього. Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. 17.09.2001 року [PERSON] склав заповіт, у якому все своє майно заповів [PERSON] [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 7/18 частин (1/6 за заповітомта 2/9 обов*язкова частка) житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та на автомобіль ВАЗ-21011, 1975 року випуску, номерний знак [NUMBER]. Спадкоємців за законом 1-ї черги після смерті [PERSON] немає. У засіданні було встановлено, що [PERSON], у передбачений законом термін звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через недосягнення згоди пр розподіллі успадкованого майна. [INFO] помер [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина. Фактично після смерті [PERSON] спадщину прийняла його дружина [PERSON] (позивачка по справі), так як проживала разом з чоловіком на момент відкриття спадщини. У з*язку з тим, що між сторонами по справі не було досягнуто згоди, щодо розподілу спірного будинку, по справі була призначена експертиза, згідно якої спірний будинок із надвірними спорудами можливо розділити у відношені до ідеальних часток співвласників (4/9 та 5/9) по наступному варіанту: першому співвласнику з часткою 5/9 виділити в житловому будинку літ. „А: 1-3 житлова площею 11,3 кв.м.; 1-4 житлова площею 10,5 кв.м; в прибудові літ. „а: 1-1 веранда площею 5,5 кв.м; 1-2 кухня площею 5,5 кв.м; веранду літ. „а1; з надвірних будов: літ. „Г душ; літ. „Д гараж; літ. „Е сарай. Другому співвласнику з часткою 4/9 виділити в житловому будинку літ. А: 1-5 житлова площею 6,8 кв.м; 1-6 житлова площею 15,9 кв.м; з надвірних будов: літ. „Б літня кухня, літ. „В вбиральня, літ. „Ж сарай, літ. „З сарай. З урахуванням технічних норм та даного варіанту розділу домоволодіння у частках 4/9 та 5/9 можливий такий порядок користування земельною ділянкою в ідеальних частках: першому співвласнику з часткою 5/9 виділити ізольовану земельну ділянку площею 358 кв.м. Зберегти існуючий в*їзд на ділянку зі сторони [ADDRESS]. Другому співвласнику з долею 4/9 виділити ізольовану земельну ділянку площею 286 кв.м. Організувати в*їзд на ділянку зі сторони [ADDRESS]. Суд вивчивши матеріали справи, матеріали експертизи, вважає можливим виділити [PERSON] 6/10 частин житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] та виділити [PERSON] 4/10 частин житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS], визнати за ними право власності на дані частки житлового будинку. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved