Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом мотивуючи його тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на земельну частку (пай). В позові вказує, що він є єдиним спадкоємцем після смерті батька, оскільки його мати [PERSON] та сестра [PERSON] від прийняття спадщини після смерті [PERSON] відмовилися. Коли позивач звернувся до Літинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, то йому було відмовлено у прийняті вказаної заяви по причині пропуску встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустив, оскільки не було свідоцтва про смерть батька і рішенням Літинського районного суду Вінницької області від 16 травня 2018 року було встановлено факт його смерті. Тому змушений звернутися до суду з вказаним позовом і просить визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву відповідно до якої просить розгляд справи проводити у його відсутність. Позов підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити. Представник відповідача Соснівської сільської ради Літинського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, надали суду листа про розгляд справи без представника сільської ради. При винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання. Як зазначено у ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд вважає, що позов підлягає до задоволення за таких підстав. Так, відповідно до свідоцтва про народження (а.с.5) батьками позивача [PERSON] зазначені [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.5) з 26.04.1976 року батьки позивача перебувають в зареєстрованому шлюбі. Відповідно до заяв [PERSON] (а.с.9) та [PERSON] (а.с.10) встановлено, що вони від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] відмовляються. Рішенням Літинського районного суду Вінницької області від 16 травня 2018 року (а.с.11) встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , місце смерті с. Івча Літинського району Вінницької області, яка настала [INFO] . Свідоцтвом про смерть (а.с.14) зазначається, що [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до довідки Соснівської сільської ради Літинського району Вінницької області (а.с.15) за [PERSON] , який помер [INFO] згідно земельно-облікової документації, на території Соснівської сільської ради рахується земельна ділянка (пай) площею 2,5295 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за межами с.Городище кадастровий номер земельної ділянки 0522486400:02:000:00094, державний акт серія ВН №132584 від 26 жовтня 2004 року. Відповідно до Державного акту (а.с.16) [PERSON] на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 2,5295 га на території Соснівської сільської ради Літинського району Вінницької області. Відповідно до листа Літинської державної нотаріальної контори за № 1398/02-17 від 28 серпня 2019 р. (а.с. 17), [PERSON] відмовлено у оформленні спадщини після смерті [INFO] [PERSON] по причині пропуску строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Правовими положеннями, викладеними у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснюється, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі № 24-735/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Стаття 1 Цивільного процесуального кодексу України закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. В силу ст. 17 Закону України «про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права. З рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року вбачається, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Враховуючи ту обставину, що позивачем пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] за незалежних від нього обставин, суд має підстави для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини відповідно до ст.1272 ч.3 ЦК України, де вказано, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним визначити [PERSON] додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved