Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом та просить скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Київського районного суду м Одеси від 26.05.2017 року у справі №520/10273/16-ц за позовом Державної установи «Інститут очних хвороб і тканинної терапії ім. В.П. Філатова Національної академії медичних наук» до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення ДТП, у вигляді арешту на автомобіль марки SOVEST LIONCEL, 2007 року випуску, чорного кольору, номер кузову [NUMBER] , д/н [NUMBER] , що належав [PERSON] на праві власності, шляхом заборони оформлення угод щодо відчуження вказаного автомобілю до розгляду судом справи. При цьому позивач посилається на те, що 05 квітня 2019 року він придбав з електронних торгів вищевказаний автомобіль, однак на даний час розпорядитись своїм майном та поставити його на облік не може, в зв`язку із наявним в реєстрі арештом. Враховуючи неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки [PERSON] в іншій спосіб захистити своє порушене право не може, він вимушений звернутися до суду з даним позовом. Представник [PERSON] - адвокат Родіонова В.Є. до судового засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримала, також зазначила, що представник не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідачі до судового засідання не з`явились, повідомлялись належним чином, правом на надання відзиву на позовну заяву відповідачі не скористались, будь-яких письмових заяв та клопотань до суду з приводу розгляду справи не надавали. Згідно з ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення заочного рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. З урахуванням вказаного суд приходить до висновку про наявність підстав у розумінні ч. 1 ст. 280 ЦПК України для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. 3-я особа: представник Першого Київського відділу Державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції до судового засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не сповістив. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Як встановлено у судовому засіданні, 05 квітня 2019 року [PERSON] придбав з електронних торгів автомобіль марки SOVEST LIONCEL, 2007 року випуску, чорного кольору, номер кузову [NUMBER] , д/н [NUMBER] , що підтверджується актом про проведенні електронні торги від 05.04.2019 року. Лот було оплачено в повному обсязі. Вказаний автомобіль належав [PERSON] . 27.09.2019 року постановою Першого Київського відділу Державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції знято арешт з майна - автомобіля марки SOVEST LIONCEL у ВП №46461072, стягував АТ «Укрсоцбанк», боржник [PERSON] . При цьому, згідно відповіді Регіонального сервісного центру на вищевказаний автомобіль накладено арешт на підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси від 26.05.2017 року у справі №520/10273/16-ц за позовом Державної установи «Інститут очних хвороб і тканинної терапії ім. В.П. Філатова Національної академії медичних наук» до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення ДТП, який ухвалою суду від 15.09.2017 року залишено без розгляду. 25.02.2021 року представник позивача звернулась до Київського районного суду м. Одеси із заявою, в якій просила скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 26.05.2017 року, однак ухвалою Київського райсуду м.Одеси від 16.03.2021 року у задоволенні заяви було відмовлено, оскільки [PERSON] не був учасником по справі №520/10273/16-ц та роз`яснено його право на звернення до суду із заявою позовного провадження. У відповідності до п. 7 Розділу X «Порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності» Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Мінюсту від 29.09.2016 року №2831/5, не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби (приватними виконавцями), з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст.391 ЦК України - власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. У відповідності до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», а саме п. 1 визначено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Частиною 2 Пленуму зазначено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або й законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). При таких обставинах та враховуючи вищенаведене, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved