Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-09 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] у с. Сиваш Генічеського району померла його рідна сестра [PERSON] . Після її смерті залишилася спадщина - 51/100 частини жилого будинку за адресою: [ADDRESS] . Останній час та на день смерті [PERSON] мешкала разом зі своїм сином [PERSON] у своїй частині жилого будинку [ADDRESS] , який прийняв спадщину після смерті матері на підставі вимог ч.3 ст.1268 ЦК України. [INFO] помер [PERSON] , який був племінником позивача, як син його рідної сестри. Вказує, що спадкові справи а ні після смерті [PERSON] , а ні після смерті її сина, не відкривалися. Спадкоємців першої черги після померлого [PERSON] не має. У встановлений ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадку - у шість місяців, позивач з заявою до нотаріуса не звертався, бо у померлої сестри прізвище значиться як « [PERSON] », а по-батькові « [PERSON] », в той час як у позивача по-батькові вказано « [PERSON] », а його прізвище « [PERSON] », як і у племінника. Дані розбіжності у прізвищі робили труднощі у прийнятті та оформлені спадщини спочатку сину [PERSON] після смерті матері [PERSON] , а зараз позивачу після смерті племінника [PERSON] . Так, позивачу нотаріусом було рекомендовано звернутись до суду з метою встановлення факту родинних відносин та встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Таким чином, позивач рахує, що строк він пропустив з поважних причин, бо до теперішнього часу родинні відносини між ним та спадкодавцем [PERSON] не встановлені, у зв`язку з чим він був вимушений звернутись до суду з метою захисту свого порушеного права. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав заявлені вимоги, просив суд їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача до судового засідання не прибув, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі, за наявними матеріалами справи. Свідок [PERSON] , яка проживала по сусідству, в судовому засіданні підтвердила факт родинних відносин між позивачем та його померлою сестрою [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказала, що з дитинства знає позивача та підтвердила той факт, що померла [PERSON] є його рідною сестрою та рідною матір`ю [PERSON] . Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню,\~враховуючи наступні обставини. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 05.03.2010 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді 51/100 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 09.06.1992 року, копією технічного паспорту на жилий будинок індивідуального житлового фонду від 30.10.1992 року. Як вбачається з довідки виконавчого комітету Чонгарської сільської ради №642 від 14.06.2019 року та з довідки старости с. Сиваш №430 від 21.04.2021 року на день смерті та протягом шести місяців після смерті [PERSON] разом із померлою проживав та був зареєстрований син [PERSON] . Частиною 3 ст.1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Так, на підставі вимог ч.3 ст.1268 ЦК України [PERSON] фактично прийняв спадщину після смерті матері [PERSON] , але до нотаріальної контори із відповідною заявою він не звертався. Проте, [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22.10.2015 року. Таким чином, після смерті [PERSON] залишилась спадщина. Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №64005759 від 19.03.2021 року - із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався. Також, як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №64931351 від 28.05.2021 року - із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався. Як зазначає позивач, при оформленні спадщини в нього виникли труднощі, оскільки в його прізвищі та по-батькові наявні розбіжності із прізвищем та по-батькові спадкодавців, а саме прізвище позивача значиться як « [PERSON] », як і у померлого племінника [PERSON] , по-батькові позивача значиться як « [PERSON] », в той час коли прізвище та по-батькові померлої сестри значиться як « [PERSON] ». Так, на підтвердження факту родинних відносин позивачем були надані: - копія Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , відповідно до якого в графі «ПІБ» на мові оригіналу зазначено « [PERSON] », в графі «Батько» зазначено « [PERSON] », в графі «Мати» зазначено « [PERSON] »; - копія Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , відповідно до якого в графі «ПІБ» на мові оригіналу зазначено « [PERSON] », в графі «Батько» зазначено « [PERSON] », в графі «Мати» зазначено « [PERSON] ». Таким чином, аналізуючи надані докази суд вбачає, що окрім розбіжностей в написанні прізвищ, по-батькові позивача вказано « [PERSON] », в той час коли ім`я батька позивача у свідоцтві про народження вказано - [PERSON] , як і у свідоцтві про народження [PERSON] . Також, суд враховує, що ім`я та по-батькові батьків позивача [PERSON] та його сестри [PERSON] у свідоцтвах про народження збігаються. Таким чином, як вбачається з усіх представлених документів, [PERSON] є рідним братом померлої [PERSON] та рідним дядьком померлого [PERSON] . Відповідно до п.1 ч.1\~ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно п. 7\~постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»\~суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про можливість встановлення факту родинних відносин, а саме, що [PERSON] , яка померла [INFO] є рідною сестрою позивача [PERSON] , а [PERSON] , який помер [INFO] , є племінником позивача [PERSON] , у зв`язку з чим вимоги в цій частині підлягають задоволенню. Разом з тим, позивач просить встановити йому додатковий строк терміном три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Згідно ст.1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст.1272\~вказаного Кодексу\~за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини і з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст.1270\~ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст.1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але у видачі свідоцтва йому було відмовлено, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для його продовження, що підтверджується листом приватного нотаріуса Кравцова К. №20/01-16 від 28.05.2021 року. Позивач мотивує поважність пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини тим, що до теперішнього часу родинні відносини між ним та спадкодавцями не встановлені, а в позасудовому порядку вирішити це питання неможливо та це потребує значного часу. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, через поважні причини, тому в праві звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов в цій частині задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved