Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому вказав, що [INFO] року померла його мати [PERSON], після смерті якої відкрилася спадщина. Спадкоємцями після смерті [PERSON] є він та його сестра [PERSON] У встановлений законом шестимісячний строк він не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки це потребувало значних фінансових витрат. Крім того, для подачі заяви про прийняття спадщини необхідний паспорт громадянина України, який він втратив. Для його відновлення потрібен був значний час і повторно він його отримав лише в січні 2012 року. Крім того, з метою економії коштів, його сестра [PERSON] запевнила, що не йому не потрібно переоформляти спадщину, вона переоформить спадкове майно на своє ім'я, зокрема, і земельну ділянку призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, а частину доходів від здачі земельної ділянки в оренду віддаватиме йому. [PERSON] одноосібно прийняла спадщину та переоформила спадкове майно на своє ім'я, однак відмовляється виконувати обіцяне та не віддає [PERSON] жодних доходів від землі, одержаної в спадок від батьків. Позивач зрозумів, що втратив час, не подавши нотаріусу заяву про прийняття спадщини, хибно сподіваючись на добропорядність своєї сестри. Тому [PERSON] просить суд визнати поважними причини пропуску ним строку для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO] року. В судовому засіданні позивач [PERSON] свої позовні вимоги визнав повністю, просить їх задоволити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовних вимог [PERSON] не визнала, просить відмовити в їх задоволенні, на обгрунтування чого подала до суду заперечення, в якому вказала, що вимоги позивача є безпідставними з наступних підстав. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття. Законодавством встановлено, що спадкоємиць, який постійно не проживав зі спадкодавцем, для прийняття спадщини має подати у шестимісячний строк до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, чого [PERSON] не зробив. Крім того, така причина пропуску строку для прийняття спадщини як відсутність коштів не є поважною. Разом з тим, відповідач зазначила, що минув трирічний строк позовної давності звернення до суду з даним позовом, тому просить відмовити в задоволенні позову. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши наявні у справі письмові докази, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. Так судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO] року, що підтверджується рішенням Іллінецького районного суду від 13 жовтня 2017 року про встановлення факту родинних відносин (а.с.5). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, через, як він зазначив у позовній заяві, відсутність коштів та через втрату паспорта громадянина України. При цьому, доказів, які б підтверджували поважність пропуску строку в 6 місяців позивач до суду не надав. Разом з тим, сестра позивача [PERSON] прийняла спадщину після смерті матері та переоформила спадкове майно на своє ім'я. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її; за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно положень ЦК України, не вважаються поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини такі як: юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини; необізнаність особи про наявність спадкового майна; похилий вік; непрацездатність; незнання про існування заповіту; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю); невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; ї) несприятливі погодні умови. Отже, така причина пропуску строку для прийняття спадщини як відсутність коштів, або як зазначив позивач: «оформлення спадщини потребувало значних фінансових витрат» не може вважатися поважною причиною. Тому, з огляду на викладене, суд вважає, що позивачем не надано суду достатніх доказів, які б свідчили про поважність причини пропуску ним строку для прийняття спадщини. При цьому, заперечення відповідача щодо позову, суд вважає обгрунтованими та достатньо мотивованими. Отже, враховуючи вище викладене в контексті наведених правових норм, суд вважає за необхідне в задоволенні позову [PERSON] відмовити за його недоведеністю та безпідставністю. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed