Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до Чугуївського міського суду Харківської області з позовною заявою до Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, в якій просив визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та надати додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою суду від 04.02.2020 року до участі в справі за даним позовом залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] помер його двоюрідний брат [PERSON] , про що Холодногірским районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області видане свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Після смерті брата залишилось спадкове майно, а саме недоотримана пенсія. 23.09.2019 року державним нотаріусом Марківської державної нотаріальної контори Ченакал О.Є. надано постанову про відмову у вчинені нотаріальних дій та повідомлено, що [PERSON] може звернутися до суду з позовною заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини. На даний час позивач має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті брата, але в зв`язку з проведенням антитерористичної операції не встиг подати заяву до нотаріальної контори у шестимісячний строк як того вимагає п. 1 ст. 1270 ЦК України. Згідно ст. 1263 ЦК України, у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Оскільки батько позивача [PERSON] помер, про що виконкомом Кленовської селищної ради міста Ровеньки Луганської області видано свідоцтво про смерть, то згідно ч. 4 ст. 1266 ЦК України - двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Позивач в поданій позовній заяві клопотав про розгляд справи без його участі. Від представників третіх осіб: Марківської державної нотаріальної контори та Головного Управління ПФУ в Харківській області, до суду надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, рішення просили ухвалити відповідно до норм чинного законодавства. Представник відповідача - Коробочкинської сільської Ради, у судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Враховуючи, що відповідач про дату та час розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення судових повісток, відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення. Таким чином, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи при заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 281 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного: Судом встановлено, що [INFO] у м. Ровеньки Луганської області помер [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Холодногірським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Харківській області 07.05.2019 року (а.с.14). Згідно довідки від 23.12.2014 року за №6323001692 [PERSON] бу взятий на облік особи, переміщеної з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції в [ADDRESS] (а.с.16). Померлий являється двоюрідним братом позивача, оскільки відповідно до Свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 08.06.1961 року, його батьком є [PERSON] (а.с.7), згідно Свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 23.09.1958 року, його матір`ю є [PERSON] (а.с.13). Рішенням Ровенського міського суду Луганської області від 17.04.1998 року визнано факт того, що мати спадкодавця у справі - [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] - батька позивача у справі (а.с.10). Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч. 1 ст. 1263 ЦК України, у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Частиною 4 ст. 1266 ЦК України встановлено, що двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Таким чином, оскільки батько позивача згідно Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02.01.2009 року помер [INFO] (а.с.8), [PERSON] має право на прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Із заявами до нотаріальної контори про прийняття спадщини або відмову від спадщини, окрім позивача, інші спадкоємці померлого [PERSON] не звертались, спадкова справа не заводилась, на підтвердження чого Чугуївською державною нотаріальною конторою надано витяг зі Спадкового реєстру (а.с.30-31). Однак, 23.09.2019 року [PERSON] отримав відмову Марківської державної нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропуском строку подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.15). Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року №7 « Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини у зв`язку з проведенням антитерористичної операції на території Луганської та Донецької областей, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved