Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Ротмістрівської сільської ради Смілянського району про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті- [PERSON] . В обґрунтування позову зазначив, що [INFO] помер його батько - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на право на земельну частку (пай) колишнього КСП «Родіна», яка становить 4,87 умовних кадастрових гектарів та розташована на території Надеждівської сільської ради Чаплинського району Херсонської області. З батьком він з 2003 року не проживав та спілкувався досить рідко, про наявність у нього майна батько ніколи не повідомляв, тому він і не звертався із заявою про прийняття спадщини після його смерті. Про наявність після смерті батька спадкового майна він дізнався наприкінці 2019 року, тому звернувся до суду та просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини в шість місяців, оскільки такий пропущено з поважних причин. Виклад позиції позивача та відповідача щодо заявлених позовних вимог. Представник позивача - адвокат Кушнеренко Т.В. в судовому засідання позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав, вказаних у позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву в якій розгляд справи просить проводити без його участі, рішення по справі просив прийняти на розсуд суду. Обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що між сторонами виникли спірні правовідносини щодо спадкування. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , [INFO] в м. Сміла Черкаської області помер [PERSON] . Як вбачається із свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , 31 січня 2003 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Згідно довідки Ротмістрівської сільської ради Смілянського району Черкаської області від 21.01.2020 року [PERSON] до дня смерті проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] . Інші особи за вказаною адресою зареєстровані не були. Як вбачається з довідки відділу у Чаплинському районі Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області, [PERSON] має право на земельну частку (пай) згідно сертифіката серії ХС №0187021, площею 4,87 умовних кадастрових одиниць без визначення меж вказаної частки в натурі колишнього КСП «Родіна» на території Надеждівської сільської ради. Згідно довідки завідувача Смілянської державної нотаріальної контори від 18 березня 2020 року після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , із заявами про прийняття/відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа в Смілянській державній нотаріальній конторі не заводилася. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] вказала, що дійсно [PERSON] не проживав з батьком - [PERSON] , спілкувався з ним досить рідко. Норми права застосовані судом. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови, особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: обставини неподання заяви про прийняття спадщини суд визнав поважними. Позиція суду щодо заявлених вимог. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення особи від спадкування. Під час розгляду справи було встановлено, що інші спадкоємці, які б прийняли спадщину після [PERSON] , як шляхом звернення до нотаріуса, так і шляхом спільного проживання, відсутні. Хоча незнання позивача про наявність спадкового майна після смерті батька не є безумовною підставою для надання йому додаткового строку для прийняття спадщини, однак враховуючи, що сільська рада позов визнала в повному обсязі і таке визнання не суперечить закону і не порушує права інших осіб, суд вважає за можливе визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини після батька. При цьому зазначає, що надання йому такого строку у межах загального терміну для прийняття спадщини - 6 місяців, є надмірним і фактично становить строк, який визначений законом для прийняття спадщини на загальних підставах. А тому, суд вважає за можливе позов задоволити частково та визначити позивачу строк терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Вимог про стягнення з відповідача судового збору позивач не заявив, а тому їх слід віднести на його рахунок. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed