Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із вищезазначеним позовом, який мотивував тим, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина у т.ч. на земельну ділянку (пай) площею 3,25 га, розташовану на території Білківської сільської ради Тростянецького району. Спадкоємцями майна померлої є її сини: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким усе своє майно заповіла [PERSON] [INFO] , менше ніж через 4 місяців після смерті [PERSON] , помер батько позивача [PERSON] . Дядько позивача [PERSON] помер [INFO] , але за життя прийняв спадщину після смерті [PERSON] , однак своїх спадкових прав на майно не оформив. Позивач є сином [PERSON] та, відповідно онуком [PERSON] , а тому вважає, що має право на спадкування за правом представлення тієї частини спадщини, яка належала б за законом його батьку, якби він був живий на час смерті свого брата [PERSON] . Посилаючись на те, що звернутися вчасно із заявою про прийняття спадщини він не зміг, оскільки спадкодавець проживав у місті Києві, про наявність спадкового майна, яке залишилося неоформленим після смерті дядька, йому було не відомо, у правових оформлення спадщини він не був обізнаний, з часу його повідомлення про наявність неоформленої земельної частки (паю) він почав збирати документи, але строк для прийняття спадщини вже було пропущено, позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю 3 місяці з часу набрання рішенням законної сили для подання до нотаріуса Київського міського нотаріального округу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Сторони у судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач позов підтримує, а представник відповідача згоден із позовом (а.с.39,40). Враховуючи указані заяви, суд визнав за можливе розглянути справу у відсутність сторін, на підставі наявних доказів у справі,без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, мотивуючи рішення, суд зазначає про наступне. На підставі свідоцтва про смерть судом установлено, що [INFO] у с.Білка Тростянецького району Сумської області померла [PERSON] (а.с.9). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у т.ч. на земельну частку (пай) площею 3,25 га, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Білківської сільської ради Тростянецького району Сумської області, яка належала померлій на підставі Державного акту серії ІІ-СМ №030966 від 14 грудня 2001 (а.с.10). На день своєї смерті [PERSON] була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями майна померлої є сини останньої: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . За життя, 27 жовтня 1994 року, [PERSON] залишила заповіт, яким усе своє майно заповіла сину [PERSON] (а.с.11,13,12,15,16). Згідно ч.ч.1,5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець [PERSON] помер [INFO] у с.Білка Тростянецького району Сумської області (а.с.8). Спадщину після смерті [PERSON] прийняли та оформили, отримавши 20 травня 2018 року відповідні свідоцтва про право на спадщину [PERSON] та [PERSON] , кожний по Ѕ частині на житловий будинок по [ADDRESS] , земельні ділянки, надані для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовані на території Білківської сільської ради, грошові вклади та майновий пай (а.с.31-33). Спадкоємець за заповітом [PERSON] після смерті [PERSON] спадщину прийняв, подавши відповідну заяву до нотаріуса, але своїх спадкових прав не оформив (а.с.33-34). [INFO] у м.Києві [PERSON] помер (а.с.16). Позивач є рідним сином померлого [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про його народження (а.с.14), тому доводить онуком померлій [PERSON] та племінником померлому [PERSON] . Згідно ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Отже, позивач має право на спадкування за правом представлення тієї частини спадщини, яка належала б за законом його батьку [PERSON] , якби він був живий на час смерті свого брата [PERSON] . Оформити свої спадкові права позивач немає можливості, оскільки ним був пропущений строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , про що мається письмова відмова нотаріуса (а.с.64). За інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася (а.с.44), а отже, спадщина ніким не прийнята та не оформлена. В обгрунтування заявлених вимог, позивач посилався на те, що причини пропуску подання заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки спадкодавець проживав у місті Києві, про наявність спадкового майна, яке залишилося неоформленим після смерті дядька, позивачу було не відомо, у правових аспектах оформлення спадщини він не був обізнаний, з часу його повідомлення про наявність неоформленої земельної частки (паю) він почав збирати документи, але строк для прийняття спадщини вже було пропущено. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За таких обставин справи, враховуючи вищевикладене, визнання відповідачем пред`явленого позову, що не суперечить закону та інтересам інших осіб, суд приходить до висновку, що причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини є поважними, а тому необхідно задовольнити вимоги [PERSON] та визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved