Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-30 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот», Головного управління Державної праці у Дніпропетровській області, про зобов'язання ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі Філії ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Дніпропетровський річковий порт» відповідно до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232, провести спеціальне розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався 04.06.2014р. з [PERSON] під час виконання трудових обов'язків на Док ДП-9 Дніпропетровської ремонтно-експлуатаційної бази флоту «Укррічфлот» (з урахуванням уточнених вимог). В обґрунтування позову зазначив, що 04.06.2014р. на Док ДП-9 Дніпропетровської ремонтно-експлуатаційної бази флоту «Укррічфлоту» (ДРЕБф), де він працював механіком дока, стався нещасний випадок внаслідок роботи в шкідливих умовах із джерелами іонізуючого випромінювання, впливу шкідливих виробничих факторів радіаційної природи - зовнішнього гамма- та бета- випромінювання, в результаті чого він отримав тяжке тілесне ушкодження. Відповідно до медичного висновку № 8 від 24.06.2014р. лікарсько-експертної комісії Спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу, у нього виявлено ушкодження у вигляді базаліоми шкіри передньої грудної стінки. Вказана травма згідно із Постановою Кабінету Міністрів України №1662 від 08.11.2000р. (п. 1 розділ VII) є професійним захворюванням. 04.06.2014р. йому зроблена операція по видаленню базаліоми передньої поверхні грудної клітки. 28.09.2014р. комісією складено Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, що сталося 04.06.2014р., за формою П-4, в якому зазначено про наявність шкідливих умов праці: вплив шкідливих виробничих факторів радіаційної природи - зовнішнє гамма- та бетта- випромінювання. За висновками розслідування, причиною виникнення професійного захворювання є робота в шкідливих умовах праці із джерел іонізуючого випромінювання. Зазначений акт він не отримував. Повідомлень про нещасний випадок на адресу відділення Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань не надано. Позивач зазначає, що відповідно до п. 7 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232 (далі Порядок № 1232) розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме: обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, а також у разі ураження іонізуючим випромінюванням. Отже отримана ним доза іонізуючого випромінювання є нещасним випадком, а не професійним захворюванням, а тому ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» повинна провести спеціальне розслідування вказаного нещасного випадку, за результатом якого скласти акт за формою Н-1, на підставі п. 36 Порядку № 1232, згідно якого спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого. Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Державної служби України з питань праці або їх територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми. Позивач зазначає, що під час розслідування не був врахований вищевказаний медичний висновок № 8 від 24.06.2014р. Головного Управління Держсанепідемслужби у Дніпропетровській області, з якого видно що 05.06.2014р. йому виконана операція: широка резекція новоутворення передньої поверхні грудної клітки, солідна базаліома. Крім того не погоджується із окремою думкою члена комісії [PERSON] стосовно відпрацьованих днів. Він відпрацював не 65 днів, а 87 днів, що підтверджується розрахунком «Радон», викладеним у листі від 30.10.2013р. №25/1-ц. Вважає, що висновки комісії, що містяться в акті за формою П-4 є хибними, недостовірними. Тому ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» повинно провести повторне спеціальне розслідування нещасного випадку з метою усунення недоліків попереднього, визнання факту нещасного випадку, що надасть йому право звернутися до МСЕК для встановлення відсотків втрати працездатності. Враховуючи викладене, просить позов задовольнити. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, додатково пояснивши, що на їх думку з позивачем стався саме нещасний випадок у період з 15.08.1989р. по 30.09.1989р. та з 02.02.1990р. по 28.02.1990р., коли він приймав участь у роботі з дезактивації теплловідходів та інших плавзасобів Дніпропетровського річного порту згідно із планом, затвердженим керівником порту та головним державним санітарним лікарем Дніпропетровської водно-транспортної дільниці та договору флоту з Дніпропетровським міжобласним спецкомбіноатом, що підтверджується листом головного державного санітарного лікаря Дніпропетровської області від 15.02.2002р. № 6/353. У період виконання цих робіт, на яких був задіяний протягом 87 робочих днів, він отримав велику дозу зовнішнього гама- випромінювання, яка перевищує норму у 3-3,5 рази. [PERSON] отримував опіки при роботі вручну, але на той час наслідки опромінювання не виявлялися. У 2014 році він звернувся за лікарською допомогою, оскільки у нього утворилося ушкодження у вигляді базаліоми шкіри передньої грудної стінки. Такий діагноз був поставлений лікарями, а тому 04.06.2014р. йому виконана операція: широка резекція новоутворення передньої поверхні грудної клітки. Дане відображено у медичному висновку № 8 від 24.06.2014р. лікарсько-експертної комісії Спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу. Цей висновок підтверджує, що з ним стався нещасний випадок, в результаті якого він отримав травму, яка визначена у пункті 1 розділу VII переліку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1662 від 08.11.2000р. Крім того, на думку позивача вплив іонізуючого випромінювання, згідно із п. 7 Порядку № 1232 розслідування є саме нещасним випадком. Представник відповідача ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» проти позовних вимог заперечувала, пояснивши що дійсно [PERSON] працював механіком флоту в Дніпропетровською ремонтно-експлуатаційною базою флоту (надалі - ДРЕБф), правонаступником прав та обовязків якої є відповідач. В травні, липні та вересні 1989 року приймав участь в дезактиваційних роботах в м. Дніпропетровську, що підтверджено довідкою від 14.12.2009 року №04/173-1. Представник ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в судовому засіданні додатково пояснила, що [PERSON] у 1989 році разом з іншими працівниками виконував роботи з демонтажу обладнання з кораблів, які повертались із зони аварії на Чорнобильській АЕС. Працівники вручну, за допомогою автогенів та іншого інструменту зрізали з корпусу кораблів мателеве обладнання, у якому були накопичені радіоактивні відходи. Тому під час виконання робіт позивач перебував під впливом іонізуючого випромінювання, отримав дозу зовнішнього гама- випромінювання, яка відповідно до листа ДК «Українське державне обєднання «Радон» від 30.10.2013р. №25/1-ц становить 6,96 БеР. Проте операцію [PERSON] виконано уже в 2014 році, тобто 25 років потому. Новоутворення передньої поверхні грудної клітки базаліома зявилася не одразу після виконання робіт, а пізніше, як наслідок отриманого 25 років тому випромінювання. Медичним висновком №8 лікарсько-експертної комісії Державної установи «Інститут медичної радіології ім. С.П. Григорєва Національної академії наук України» від 24.06.2014р. встановлено наявність у [PERSON] саме професійного захворювання. На підставі отриманого повідомлення (реєстраційний номер 131 від 24.06.2014 року) вих.від 25.06.2014р. №971/09-10 та відповідно до вимог п.7 Порядку №1232, в серпні 2014 року на підставі наказу Дніпропетровського міжрайонного управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області №160-ОД від 18.08.2014р. проведено розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання позивача, про що 28.08.2014р. складено відповідний акт форми П-4. При проведення розслідування усі наявні документи були вивчені, враховані та відображені в акті, позивач був присутній при роботі комісії. Медичний висновок №8 лікарсько-експертної комісії Державної установи «Інститут медичної радіології ім. С.П. Григорєва Національної академії наук України» від 24.06.2014р. був врахований при розслідуванні причин професійного захворювання, оскільки він надійшов разом із повідомленням № 131 від 24.06.2014р. та став, власне, підставою для розслідування. Відповідно до п.7 Порядку № 1232 нещасний випадок - обмежена в часі події або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків. До гострого професійного отруєння належить захворювання, що виникло після однократного впливу на працівника шкідливої речовини (речовин). До гострого професійного захворювання належить захворювання, що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру. Також відповідно до п.63 Порядку №1232 до хронічного професійного захворювання належить захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, пов'язаних з роботою. До хронічного професійного захворювання належить також захворювання, що виникло після багатократного та/або тривалого впливу шкідливих виробничих факторів. Хронічне професійне захворювання не завжди супроводжується втратою працездатності. Системний аналіз зазначених норм та наявних медичних документів свідчить про те, що у позивача наявне саме хронічне професійне захворювання, з ним не відбувалося нещасного випадку. Порядок проведення розслідування обставин і причин виникнення професійних захворювань визначено п. 74-85 Порядку №1232, якими і керувалася комісія при складанні акт ф.П-4 від 28.08.2014 року. Враховуючи викладене, просить відмовити у позові. Представник відповідача - Головного управління Державної праці у Дніпропетровській області, підтримав позицію представника відповідача ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот», просив відмовити у позові. Вислухавши в судовому засіданні сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] перебував у трудових відносинах з Дніпропетровською ремонтно-експлуатаційною базою флоту, правонаступником якої є ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот», що не заперечується відповідачем під час розгляду справи. 28.09.2014р. Комісією у складі головного спеціаліста санітарно-гігієнічного відділу Дніпропетровського міськрайонного управління ГУ ДСЕС у Дніпропетровській області, начальника відділу організації профілактики нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань відділення ВД ФССНВУ у м. Дніпропетровську, керівника групи охорони праці, навколишнього середовища, пожежної безпеки та цивільного захисту Філії «Дніпропетровський річковий порт» АСК «Укррічфлот», голови профспілкового комітету Філії Дніпропетровський річковий порт» АСК «Укррічфлот», завідувача міського центру по лікуванню професійних захворювань Дніпропетровської багатопрофільної клінічної лікарні № 4 складено Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, що сталося 04.06.2014р. за формою П-4, затверджений начальником Дніпропетровського міськрайонного управління ГУ ДСЕС у Дніпропетровській області 29.08.2014р. (а.с. 7, 8). В акті зазначено, що професійним захворюванням є базаліома шкіри передньої грудної стінки. Дата надходження повідомлення про наявність професійного захворювання до Дніпропетровського міськрайонного управління ГУ ДСЕС - 13.08.2014р. В акті йдеться про наявність шкідливих умов праці: вплив шкідливих виробничих факторів радіаційної природи - зовнішнє гамма- та бетта- випромінювання. За даними Державної корпорації Українське державне обєднання «Радон» вих. № 25/1-ц від 30.10.2013р. сумарна доза перевищує значення за рахунок поверхневого забруднення а та в випромінюючими радіонуклідами перевищує встановлені «Тимчасові допустимі рівні» (ТДР) в 3-35 разів внаслідок роботи ручними скребцями та газо- та електрозварювальними роботами на відстані, значно меншій, ніж 1 метр. Дата встановлення остаточного діагнозу - 24.06.2014р. За висновками розслідування, причиною виникнення професійного захворювання є робота в шкідливих умовах праці із джерел іонізуючого випромінювання. В акті мається окрема думка члена комісії, який зазначив, що [PERSON] при виконанні робіт з дезактивації ДП-6 не отримував дози випромінювання, що перевищує річну норму, вказану в розрахунках ДК «Українське державне обєднання «Радон», тому що відповідно до інформаційної довідки портової СЕС від 06.03.2007р. [PERSON] відпрацював 65 днів, а в розрахунках «Радон» (лист від 30.10.2013р. №25/1-ц) прийнято 87 днів та безперервність роботи (8 годин в день) в умовах постійного випромінювання 10000 мкР/год; відповідно до листа обласної СЕС від 16.05.2002 р. № 6/353 та інформаційної довідки портової СЕС від 06.03.2007 р. роботи виконуються під контролем органів СЕС, та працівники користувалися необхідним спецодягом, спецвзуттям та іншими засобами індивідуального захисту, які захищали працівників від випромінювання. Позивач стверджує, що 04.06.2014р. на Док ДП-9 з ним стався саме нещасний випадок внаслідок іонізуючого випромінювання, в результаті чого він отримав тяжке тілесне ушкодження базаліому шкіри, яка була видалена хірургічно 05.06.2014р. Дане твердження заперечується відповідачем, оскільки на його думку у позивача має місце професійне захворювання, яке утворилося в результаті роботи з джерелами іонізуючого випромінювання. Ці твердження сторін є предметом спору у справі Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232 визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах. Згідно із п. 63 Порядку № 1232 до хронічного професійного захворювання належить захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, пов'язаних з роботою. До хронічного професійного захворювання належить також захворювання, що виникло після багатократного та/або тривалого впливу шкідливих виробничих факторів. Згідно із п. 86 Порядку № 1232 за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення. Саме такий акт за формою П-4, був складений відповідачем. Водночас, згідно із п. 7 Порядку № 1232, під нещасним випадком розуміється обмежена в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків. До гострого професійного отруєння належить захворювання, що виникло після однократного впливу на працівника шкідливої речовини (речовин). До гострого професійного захворювання належить захворювання, що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру. Як вбачається з медичного висновку № 8 від 24.06.2014р. лікарсько-експертної комісії Спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу Державної установи «Інститут медичної радіології [PERSON] НАН України» у [PERSON] виявлено професійне захворювання - базаліома шкіри передньої грудної стінки (а.с. 9). Обґрунтуванням діагнозу професійного захворювання вказано: 1) робота в шкідливих умовах праці із джерелами іонізивного випромінення; 2) вплив шкідливих виробничих факторів радіаційної природи - зовнішнє гамма- та бета-випромінення; 3) діагноз встановлено при обстеженні пацієнта в клініці ДУ IMP НАМИ. 04.06.2014р. виконано операцію: широка резекція новоутворення передньої поверхні грудної клітки. ПГЗ № 1885 від 05.06.2014р.-солідна базаліома: 4) встановлена відповідність захворювання [PERSON] Переліку професійних захворювань згідно Постанови Кабінету Міністрів України №1662 від 08.11.2000р. (пункт 1 розділу VII). Суд звертає увагу позивача на те, що Постановою Кабінету Міністрів України №1662 від 08.11.2000р., на яку він посилається на підтвердження події нещасного випадку, затверджений Перелік професійних захворювань, а не перелік нещасних випадків, травм та тілесних ушкоджень. Тобто, позивач плутає поняття самого нещасного випадку та його наслідків захворювання чи травми. У випадку позивача, у нього мається професійне захворювання, яке утворилося внаслідок тривалої роботи (у період часу з 15.05.1989р. по 30.09.1989р. та з 02.02.1990р. по 28.02.1990р.) у шкідливих умовах. Так, згідно Переліку професійних захворювань, встановлених Кабінетом Міністрів України №1662 від 08.11.2000р. (пункт 1 розділу VII), до професійних захворювань відносяться, зокрема, пухлини шкіри, у т.ч. базаліома. Небезпечним фактором, який спричиняє дане захворювання є вплив іонізуючих, рентгенівських, гамма-променів, а робітами, на яких можливе виникнення професійного захворювання є роботи у т.ч. з радіоактивними речовинами, з різними видами іонізуючих та ультрафіолетових випромінювань. Згідно із п. 72 Порядку № 1232 працівникові видається під розписку медичний висновок лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність (відсутність) у нього професійного захворювання за формою згідно з додатком 16. Медичний висновок також надсилається профпатологу за місцем роботи працівника або проживання (якщо він не працює), який направляв його до спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу. На підставі вказаного медичного висновку, на адресу підприємства відповідача було направлено Повідомлення про професійне захворювання форми П-3 від 24.06.2014 р. № 131 (а.с. 6), де вказано діагноз базаліома шкіри передньої грудної стінки. Дане повідомлення з медичним висновком стали підставою для початку проведення розслідування нещасного випадку. Як пояснила представник відповідача, повідомлення і висновок були отримані підприємством, досліджені комісією під час розслідування. Як вбачається зі спірного акту розслідування, в акті зазначено дата встановлення діагнозу 24.06.2014р. (базаліома шкіри передньої грудної стінки) захворювання професійне. Виявлено при зверненні до КЗ «Міська багатопрофільна клінічна лікарня № 4» ДОР. Діагноз встановлений ДУ «Інститут медичної радіології [PERSON] НАН України» Отже, наведеними доказами спростовується твердження позивача про те, що медичний висновок № 8 від 24.06.2014р. ДУ «Інститут медичної радіології [PERSON] НАН України» не був врахований під час проведення розслідування. У звязку із наведеним висновки комісії, що містяться в акті за формою П-4 є достовірними та відповідають вимогам Порядку № . Згідно із п. 63 Порядку № 1232 до хронічного професійного захворювання належить захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, пов'язаних з роботою. До хронічного професійного захворювання належить також захворювання, що виникло після багатократного та/або тривалого впливу шкідливих виробничих факторів. Хронічне професійне захворювання не завжди супроводжується втратою працездатності. Відповідно до розрахунку ДК «Українське державне обєднання «Радон» (лист від 30.10.2013р. №25/1-ц) позивач відпрацював 87 днів та при безперервному робочому дні 8 годин в умовах постійного випромінювання 10000 мкР/год; (а.с. 13). Крім того, згідно листа головного державного санітарного лікаря Дніпропетровської області від 16.05.2002р. № 6/353 [PERSON] разом з іншими працівниками на підставі наказу № 184 від 23.05.1989р. приймав участь у дезактивації Док-патона «ДП-6» у період з 15.08.1989р. по 30.09.1989р. та з 02.02.1990р. по 28.02.1990р. Отже, з вказаних листів вбачається, що позивач декілька днів перебував під тривалим впливом шкідливих виробничих факторів. Як встановлено в засіданні, та не заперечувалося самим позивачем, саме виконання цих робіт призвело до виникнення у нього базаліоми шкіри передньої грудної стінки. Тривале випромінювання є шкідливим фактором, якому позивач піддавався у період виконання робіт, а не нещасним випадком - обмеженою у часі подією або раптовим впливом небезпечного виробничого фактора. Думка позивача про те, що з ним стався нещасний випадок 04.06.2014р. є невірною, оскільки цього дня йому було проведено операцію, в ході якої видалено базаліому. Нещасного випадку 04.06.2014р. з позивачем не траплялося взагалі і є його надуманим доводом. Виходячи з цього, вимоги позивача про проведення повторного спеціального розслідування є неспроможними, виходячи з наступного. За правилами п. 36 Порядку № 1232 с пеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм; випадки смерті працівників на підприємстві; випадки зникнення працівників під час виконання трудових (посадових) обов'язків; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого. Згідно із п. 54 Порядку у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку. З наведених норм випливає, що повторне (додаткове) спеціальне розслідування проводиться лише у разі нещасного випадку. Проведення додаткового спеціального розслідування причин хронічного захворювання, яке виявлено у позивача, чинним законодавством не передбачено. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Позивач в судовому засіданні підтвердив, що він отримав акт розслідування того ж дня. Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд вважає, що позивачем у відповідності до вимог ст. 60 ЦПК України не доведено необхідність зобовязати ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот» провести спеціальне розслідування нещасного випаду. Як вбачається з прохальної частини позову, вимоги до Головного управління Державної праці у Дніпропетровській області позивачем не заявлені, хоча позивач вважав його належним відповідачем у справі. Виходячи із установлених судом обставин, Головне управління Державної праці у Дніпропетровській області не повинно відповідати за даним позовом, оскільки в даному вимоги про проведення розслідування стосуються лише роботодавця. У разі відмови у задоволенні позову судові витрати у відповідності до ст. 88 ЦПК України не стягуються. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed