Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до Трускавецького міського суду Львівської області з позовом до Трускавецької міської ради про спонукання до надання житла, третя третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] . Позов мотивований тим, що він усе своє життя проживав за адресою: [ADDRESS] . З ним разом проживали та зареєстровані його рідні: син [PERSON] , дочка [PERSON] та її малолітній син [PERSON] 18 жовтня 1990 року виконавчим комітетом Трускавецької міської ради видано рішення № 248, яким їхню квартиру [ADDRESS] було розширено за рахунок звільненої квартири [ADDRESS] . Наприкінці 201 року [PERSON] , отримавши незаконно у власність згаданий будинок, провів його демонтаж. Руйнування будинку він провів за час його перебування на лікуванні. Його рідних також не було у помешканні. Під час знесення будинку було знищено усе його майно, меблі, посуд, побутова техніка, особисті речі. Про те, що буде проведено демонтаж будинку, йому стало відомо від сусідів, коли їм почали надавати рівнозначне житло або компенсацію, однак з ним ні Трускавецька міська рада, ні [PERSON] не зв`язувалися. Житло за адресою: [ADDRESS] , куди йому та його рідним пропонували поселитися, не відповідає жодним нормам. Це приміщення призначене для того, щоб тимчасово поселити людей, коли проводять капітальний ремонт будинку. Просить зобов`язати Трускавецьку міську раду надати йому та його рідним рівнозначне житло. Від відповідача Трускавецької міської ради надійшов відзив, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову з огляду на наступне. [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , з якої він виселився. Квартира знаходилася у багатоквартирному будинку, який повернутий колишньому власнику згідно з Законом України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років». На даний час власником будинку [ADDRESS] є [PERSON] . Рішенням виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 227 від 30 листопада 2017 року житловий будинок по [ADDRESS] визнано аварійним, таким, що загрожує обвалом та непридатним до експлуатації. У свою чергу, управління комунальної власності Трускавецької міської ради спільно з власником аварійного будинку зобов`язано вжити заходів щодо відселення мешканців, а власника будинку - провести невідкладні роботи по усуненню аварійної ситуації. [PERSON] пропонував для відселення сім`ї [PERSON] житлове приміщення площею 47,7 кв.м по [ADDRESS] . У розпорядженні виконавчого комітету Трускавецької міської ради вільного та упорядкованого житла для відселення родини [PERSON] немає, а тому йому було запропоновано житло для тимчасового користування - квартиру [ADDRESS] . Пропозиція була неодноразово направлена листами [PERSON] [PERSON] у своїй заяві від 20 березня 2018 року зазначив, що він та його сім`я виселятися з будинку по [ADDRESS] не буде. [PERSON] не перебуває на квартирному обліку за місцем проживання при виконавчому комітеті Трускавецької міської ради, він не звертався з відповідними документами до виконавчого комітету щодо зарахування на квартирний облік для покращення житлових умов. Таким правом не скористалися і члени сім`ї [PERSON] , з якими він раніше проживав. З часу отримання дозволу на будівництво багатоповерхового житлового будинку з приміщеннями громадського і технічного призначення забудовником буд [ADDRESS] знесений, а позивач у ньому не проживав. Позовні вимоги [PERSON] до Трускавецької міської ради про спонукання до надання житла заявлені до неналежного відповідача, тому у задоволенні позову слід відмовити. У судовому засіданні позивач підтримав свої позовні вимоги та просив позов задовольнити у повному обсязі. Предстаник відповідача Трускавецької міської ради Львівської області - Григоришин В.В. у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] у судове засідання не з`явився. Суд, дослідивши письмові докази у їх сукупності, вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з огляду на наступне. Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] зареєтрований за адресою: [ADDRESS] , що вбачається з копії його паспорта громадянина України [NUMBER] , виданого 13 квітня 2007 року Трускавецьким МВ УМВС України у Львівській області /арк. справи 5-7/. Згідно з довідкою № 280, виданою 09 липня 2020 року відділом державної реєстрації Трускавецької міської ради, до складу [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , входять: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] /арк. справи 11/. Рішенням виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 227 від 30 листопада 2017 року житловий будинок по [ADDRESS] визнано аварійним, таким, що загрожує обвалом та непридатним до експлуатації. У свою чергу, управління комунальної власності Трускавецької міської ради спільно з власником аварійного будинку зобов`язано вжити заходів щодо відселення мешканців, а власника будинку зобов`язано провести невідкладні роботи по усуненню аварійної ситуації. 22 квітня 2019 року [PERSON] звернувся до Трускавецької міської ради з заявою про виселення осіб, які проживають у аварійному будинку, що загрожує обвалом та є непридатним до експлуатації, у якій просив невідкладно вжити заходів по виселенню зареєстрованих у будинку осіб: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] /арк. справи 10/. Відповідно до ст. 110 Житлового кодексу України громадяни виселяються з жилих будинків державного і громадського житлового фонду з наданням іншого благоустроєного жилого приміщення, якщо, серед іншого, будинок (жиле приміщення) загрожує обвалом. Згідно зі ст. 112 Житлового кодексу України якщо будинок (жиле приміщення) загрожує обвалом, громадянам, виселюваним з цього будинку (жилого приміщення), інше благоустроєне жиле приміщення залежно від належності будинку надається виконавчим комітетом місцевої Ради народних депутатів чи державною, кооперативною або іншою громадською організацією, а в разі неможливості надання жилого приміщення цією організацією - виконавчим комітетом місцевої Ради народних депутатів. Як вбачається зі статті 36 Житлового кодексу України облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, здійснюється, як правило, за місцем проживання у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів. Стаття 39 Житлового кодексу України визначає порядок взяття громадян на облік потребуючих поліпшення житлових умов. Громадяни беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов, серед іншого, за місцем проживання - виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті. У матеріалах справи знаходиться лист відділу обліку, розподілу та приватизації житла Трускавецької міської Львівської області № 286 від 17 серпня 2012 року, адресований [PERSON] - опікуну [PERSON] на період визнання останнього недієздатним. У листі зазначено, що з 1993 року [PERSON] не звертався щодо зарахування на квартирний облік, не перебуває на квартирному обліку за місцем проживання. При бажанні зарахувати на квартирний облік брата [PERSON] . [PERSON] запропоновано звернутися у відділ обліку, розподілу та приватизації житла Трускавецької міської ради з необхідним пакетом документів /арк. справи 247/. З матеріалів не вбачається, що з тих пір чи раніше [PERSON] чи його опікун на період перебування недієздатним) зверталися у встановленому законом порядку щодо зарахування на квартирний облік. Відповідно до акта обстеження житлових умов від 06 березня 2018 року, власник будинку [ADDRESS] провів відселення всіх фактично проживаючих мешканців будинку, крім [PERSON] . Комісія порекомендувала виконавчому комітету Трускавецької міської ради розглянути питання можливості забезпечення [PERSON] тимчасовим житлом до часу надання впорядкованого житла, достатнього за розміром /арк. справи 73/. Відповідно до ч. 3 ст. 132-1 Житлового кодексу України жилі приміщення з фондів житла для тимчасового проживання також надаються особам, яких визнано біженцями чи особами, які потребують додаткового захисту, та громадянам, які вимушені залишити жиле приміщення внаслідок його аварійного стану, стихійного лиха або з інших підстав, які загрожують стану та безпеці відповідного жилого приміщення, у порядку, встановленому законом. Згідно з листом виконавчого комітету Трускавецької міської ради Львівської області № 03/Я-16 від 12 березня 2018 року [PERSON] запропоновано відселитися до часу забезпечення постійним житлом у фонд житла для тимчасового проживання у жиле приміщення [ADDRESS] загальною площею 40,7 кв.м., житлова площа - 19,5 кв.м., з кухнею та усіма комунальними вигодами, розташованому на першому поверсі багатоквартирного будинку. Крім цього, [PERSON] запропоновано до 23 березня 2018 надати до виконавчого комітету Трускавецької міської ради письмову згоду на відселення у запропоноване житло /арк. справи 72/. Аналогічні листи-пропозиції неодноразово скеровувалися [PERSON] виконавчим комітетом Трускавецької міської ради: 20 квітня 2018 року № 03/9-403 /арк. справи 78/, 22 травня 2018 року №03/Я-499д /арк. справи 79/, 27 березня 2019 року № 03/Я-308 Я-336 /арк. справи 80/, 02 серпня 2019 року № 03/Ц-727 /арк. справи 81/, 28 лютого 2020 року № 03/Я-117 /арк. справи 82/, 25 травня 2020 року № 03/Я-296 /арк. справи 83/, 27 травня 2020 року № 03/Я-297 /арк. справи 84/. 20 березня 2018 року [PERSON] у своїй скарзі, адресованій міському голові м. Трускавця Кульчинському А.Б. вказав, що ні він, ні його сім`я виселятися з будинку не будуть /арк. справи 87-90/. Рішенням виконавчого комітету Трускавецької міської ради № 234 від 27 грудня 2019 року затверджено списки громадян, які підлягають відселенню з будинків, що повернуті колишнім власникам /арк. справи 70/. Згідно з Додатком № 4 до рішення міськвиконкому № 234 від 27 грудня 2019 року [PERSON] перебував під № 8 у черзі на відселення /арк. справи 71/. Відповідно до довідки № 253 від 26 серпня 2020 року, складеної управління комунальної власності Трускавецької міської ради Львівської області, [PERSON] та члени його сім`ї не зверталися з відповідними документами для зарахування на квартирний облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов та не перебувають на квартирному обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, за місцем проживання при виконавчому комітеті Трускавецької міської ради. Будинок [ADDRESS] включений у список на відселення мешканців з будинків, що повернуті колишнім власникам під № 5 /арк. справи 69/. Матеріали справи не містять доказів, що рішення про взяття позивача на облік як потребуючої поліпшення житлових умов за місцем роботи затверджувалось виконавчим комітетом міської ради. Відповідно ч. 1 ст. 40 Житлового кодексу України громадяни перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до одержання житлового приміщення, за винятком випадків, передбачених частиною другої цієї статті. Громадяни знімаються з обліку потребуючих поліпшення житлових умов у випадках, крім іншого, припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР (п. 3 ч. 2 вказаної статті). Зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов провадиться органами, які винесли або затвердили рішення про взяття громадянина на облік. Про зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов громадяни повідомляються у письмовій формі з зазначенням підстав зняття з обліку (ч. 4 ст. 40 Житлового кодексу України). Доказів зняття відповідача з обліку матеріали справи не містять. Згідно зі ст. 41 Житлового кодексу України контроль за станом обліку на підприємствах, в установах, організаціях громадян, які потребують поліпшення житлових умов, здійснюється виконавчими комітетами місцевих Рад народних депутатів і відповідними органами професійних спілок. Відповідно ст. 43 Житлового кодексу України громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, жилі приміщення надаються в порядку черговості. Порядок визначення черговості надання громадянам жилих приміщень встановлюється законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР. З числа громадян, взятих на облік потребуючих поліпшення житлових умов, складаються списки осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень. Черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік (включення до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень). Законодавством Української РСР окремим категоріям громадян, які перебувають у загальній черзі, може бути надано перевагу в строках одержання жилих приміщень у межах календарного року взяття на облік. Правила обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень, затверджені постановою Ради міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спідок від 11 листопада 1984 року № 470 (далі - Правила) регулюють облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов (надалі квартирний облік), і надання їм у безстрокове користування жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду, призначених для постійного проживання. Згідно з п. 4 Правил громадяни самостійно здійснюють право на одержання жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду з настанням повноліття. Відповідно п. 7 Правил голови виконавчих комітетів місцевих Рад народних депутатів, керівники підприємств, установ, організацій та голови профспілкових комітетів несуть персональну відповідальність за стан квартирного обліку і правильність надання жилих приміщень. Особи, винні у порушенні порядку взяття громадян на квартирний облік, зняття з обліку і надання громадянам жилих приміщень, несуть кримінальну, адміністративну або іншу відповідальність згідно з законодавством Союзу РСР і Української РСР. З пункту 8 Правил вбачається, що квартирний облік здійснюється, як правило, за місцем проживання громадян у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів. Згідно з п. 12 Правил у виконавчих комітетах місцевих Рад народних депутатів ведення квартирного обліку покладається на відділи по обліку і розподілу жилої площі, а там, де таких відділів нема, - на службових осіб, призначених рішенням виконавчого комітету. Відповідно п. 18 Правил, заява про взяття на квартирний облік подається відповідно до виконавчого комітету Ради народних депутатів за місцем проживання громадян та адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації за місцем їх роботи. Заява підписується членами сім`ї, які разом проживають, мають самостійне право на одержання жилого приміщення і бажають разом стати на облік, до заяви додаються визначені вказаним пунктом Правил документи. Громадяни, які беруться на облік на пільгових підставах або користуються правом першочергового одержання жилих приміщень, вказують про це у заяві і подають відповідні документи. Інші документи при необхідності запитуються виконавчим комітетом місцевої Ради або адміністрацією підприємства, установи, організації. Подана заява реєструється у книзі реєстрації заяв про взяття на квартирний облік. Книга повинна бути пронумерована, прошнурована, підписана секретарем виконавчого комітету місцевої Ради і скріплена печаткою виконавчого комітету. Книга зберігається як документ суворої звітності. Відповідно до п. 21 Правил у рішенні виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів або у спільному рішенні адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і профспілкового комітету, які розглядали заяви громадян, вказуються дата взяття на облік, склад сім`ї, підстава для взяття на облік, вид черговості надання жилих приміщень (загальна черга, в першу чергу), а при відмові у взятті на облік - підстава відмови. Згідно п. 22 Правил, громадяни вважаються взятими на квартирний облік: у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів - з дня винесення рішення виконавчого комітету, за місцем роботи - з дня винесення спільного рішення адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і відповідного профспілкового комітету, затвердженого виконавчим комітетом місцевої Ради. При одночасному розгляді заяв кількох осіб їх черговість на одержання жилих приміщень визначається за датою подання ними заяви з необхідними документами. Якщо в один день подали заяви кілька осіб, їх черговість на одержання жилих приміщень визначається при прийнятті рішення з урахуванням житлових умов, стану здоров`я, трудової та громадської діяльності. З пункту 24 Правил вбачається, що на кожного громадянина (сім`ю), взятого на квартирний облік, заводиться облікова справа, у якій містяться необхідні документи. Обліковій справі дається номер, відповідний номеру у книзі обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилого приміщення. Облікові справи є документами суворої звітності. Облікові справи зберігаються за місцем квартирного обліку громадян, а після надання їм жилих приміщень - у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів, який видав ордер на вселення. Облікові справи зберігаються протягом 5 років після одержання громадянами жилих приміщень (зняття їх з квартирного обліку). Після закінчення вказаного строку справи знищуються в установленому порядку. Згідно з п. 25 Правил виконавчі комітети місцевих Рад народних депутатів, підприємства, установи, організації щороку в період з 1 жовтня по 31 грудня проводять перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані. Виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень. Зміни з питань, що належать до компетенції виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів, адміністрації підприємства, установи, організації (органу громадської організації) і профспілкового комітету, провадяться після прийняття рішень цими органами. Про внесені зміни заінтересованим особам направляється письмове повідомлення. Відповідно п. 26 Правил, громадяни перебувають на квартирному обліку до одержання жилого приміщення, за винятком випадків, передбачених у цьому пункті. Громадяни знімаються з квартирного обліку у випадках: 1) поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення; 2) виїзду на постійне місце проживання до іншого населеного пункту; 3) припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу РСР, Житловим кодексом УРСР, пунктом 29 цих Правил та іншими актами законодавства Української РСР; 4) засудження до позбавлення волі на строк понад шість місяців, заслання або вислання; 5) подання відомостей, що не відповідають дійсності, які стали підставою для взяття на облік, або неправомірних дій службових осіб при вирішенні питання про взяття на облік. Згідно з п. 33 Правил контроль за станом квартирного обліку на підприємствах, в установах, організаціях здійснюється виконавчими комітетами місцевих Рад народних депутатів і відповідними органами професійних спілок. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, при цьому докази повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми (ст. 77-80 ЦПК України). Зі змісту ч. 1 ст. 13 ЦПК України вбачається, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Проаналізувавши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд приходить до переконання, що право на квартирний облік громадян встановлено Житлового кодексу України, Правилами, тому окреме визнання права, яке закріплено у законі за судовим рішенням не потрібне. Позовної вимоги щодо зобов`язання органу, який здійснює облік громадян, що потребують поліпшення житлових умов (на даний час - виконавчий комітет Трускавецької міської ради Львівської області) про взяття на облік позивачем не заявлено, а суд не є органом, який цей облік здійснює. Аналізуючи норми Житлового кодексу України та Правил, якими регулюється порядок ведення квартирного обліку, постановка на облік та зняття з обліку, суд приходить до висновку, що жоден з правових актів не містить вказівки, що постановка на квартирний облік за місцем мешкання здійснюється автоматично. Суд приходить до висновку, що питання про надання житла органом місцевого самоврядування на даний час є передчасним, оскільки позивач не взятий на квартирний облік. Наявність обставини перебування житла, де він зареєстрований, в аварійному стані не є безумовною підставою для задоволення позовної вимоги позивача у даному випадку. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно з п. 9 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Згідно з посвідченням [NUMBER] [PERSON] є інвалідом першої групи /арк. справи 8/. Оскільки позивач звільнений від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На підставі наведеного та

Outcome: dismissed