Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , який постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . Після його смерті відкрилася спадщина. Відповідно до вимог ст. 1269 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до глави 3 порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, при вчиненні нотаріальної дії нотаріус установлює особу, що звернулась за вчиненням нотаріальної дії. Встановлення особи здійснюється нотаріусом за документами, передбаченими Законом. У відповідності до ст. 43 Закону України про нотаріат, при вчиненні нотаріальної дії нотаріуси встановлюють особу учасників цивільних відносин, які звернулися за вчиненням нотаріальної дії. Встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи громадянина, який звернувся за вчиненням нотаріальної дії (паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон, дипломатичний чи службовий паспорт, посвідчення особи моряка, посвідчення члена екіпажу, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний паспорт іноземця або документ, що його замінює, посвідчення особи з інвалідністю чи учасника Другої світової війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи). Посвідчення водія, особи моряка, особи з інвалідністю чи учасника Другої світової війни, посвідчення, видане за місцем роботи фізичної особи, не можуть бути використані громадянином України для встановлення його особи під час укладення правочинів. 17.10.2018 року у позивача були викрадені особисті документи, в тому числі паспорт громадянина України, що підтверджується довідкою №11515/44/01-18 від 19.10.2018 року начальника Дрогобицького ВГІ ГУНП у Львівській області про внесення відомостей по факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України до ЄРДР за №12018140110002181 (копія додається). Тривалий час позивач відновлював свій паспорт що унеможливлювало звернення його до нотаріуса для вчинення нотаріальної дії, а саме - подання заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Наприкінці лютого 2019 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Ніколаєвської Л.Б., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] з метою подання заяви про прийняття спадщини. Нотаріус повідомила про неможливість прийняти від позивача заяву про прийняття спадщини (копія відповіді нотаріуса додається). Відповідачка [PERSON] є рідною сестрою позивача та також є спадкоємицею після смерті [PERSON] , проте вона із заявою про прийняття спадщини не зверталась, тому не може надати позивачу у встановленому законом порядку письмову згоду для прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного просить суд визначити [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 24 квітня 2019 року по справі відкрите провадження, ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомлення мсторін. Справу призначено у підготовче судове засідання на 23.05.2019 року на 10 год. 30 хв. Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 23 травня 2019 року справу призначено до судового розгляду на 08.08.2019 року на 09 год. 30 хв. В судове засідання [PERSON] та його представник не з*явилися. Від представника позивача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності. На позові наполягають та просять задовольнити його у повному обсязі. В судове засідання відповідач [PERSON] не з*явилася. Надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. З позовом згодна. У зв`язку із неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого пристрою не здійснювалося. Судом в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів встановлено наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Відносини з приводу визначення додаткового строку достатнього для прийняття спадщини регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про нотаріат», постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Згідно частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 27 червня 2018 року Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актовий запис № 4112. [PERSON] постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Відповідачка [PERSON] є рідною сестрою позивача та також є спадкоємицею після смерті [PERSON] , проте вона із заявою про прийняття спадщини не зверталась, тому не може надати позивачу у встановленому законом порядку письмову згоду для прийняття спадщини. Як встановлено у судовому засіданні 17.10.2018 року у позивача[PERSON] були викрадені особисті документи, в тому числі паспорт громадянина України, що підтверджується довідкою №11515/44/01-18 від 19.10.2018 року начальника Дрогобицького ВГІ ГУНП у Львівській області про внесення відомостей по факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України до ЄРДР за №12018140110002181. Тривалий час позивач відновлював свій паспорт що унеможливлювало звернення його до нотаріуса для вчинення нотаріальної дії, а саме - подання заяви про прийняття спадщини. Наприкінці лютого 2019 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Ніколаєвської Л.Б., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] з метою подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Ніколаєвської Л.Б. № 29/01-16 від 22.02.2019 року зазначила, що вона не може прийняти від позивача заяву про прийняття спадщини, оскільки ним пропущено строк для її подання. Згідно частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно частини 1, 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зазначені вище норми, які встановлюють строк спадкоємцям для прийняття спадщини та причини такого пропуску, викладені у листі від 18.11.2017 року № 2167 Державного нотаріуса Четвертої запорізької державної нотаріальної контори та роз`яснено, що спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку, прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви. Пунктом 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визначено: «Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296-1299 ЦК. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також врахувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.» Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику в справах про спадкування»: «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.». Згідно частини 1 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Відповідно до статті 76 Цивільного процесуального кодексу України: 1. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 2. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно частини 1 статті 77 Цивільного процесуального кодексу України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що строк подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини [PERSON] пропущено з поважних причин, а тому суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved