Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальність «МОБІЖУК» (далі ТОВ «МОБІЖУК») про розірвання договору купівлі-продажу, стягнення сплаченої за товар грошової суми та неустойки. Позов мотивований тим, що 13 червня 2019 року він придбав у ТОВ «МОБІЖУК» мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 7» за ціною 5499 гривень із гарантійним строком на телефон 1 рік. У період дії гарантії придбаний товар виявився неналежної якості, а саме: з дефектом функціональності клавіш керування (відділилась від корпусу клавіша регулювання гучності), у зв`язку з чим позивач звернувся до відповідача з вимогою про безоплатне усунення недоліків товару. 21 квітня 2020 року відповідач прийняв мобільний телефон для проведення ремонту без надання у тимчасове користування аналогічного товару та повернув його 14 травня 2020 року, вказавши, що пристрій гарантійному обслуговуванню не підлягає у зв`язку з виявленим механічним пошкодженням. Проте, після повторного звернення позивача до продавця 31 травня 2020 року товар був прийнятий для проведення ремонту з тими ж дефектами щодо його якості, що були усунуті (замінено кнопки гучності), та повернутий позивачу 29 червня 2020 року. В подальшому при експлуатації мобільного телефону після сервісного обслуговування позивач виявив, що він не заряджається, не працює динамік мелодій, не працює вібро, тому він знову звернувся до продавця, який 30 червня 2020 року прийняв мобільний телефон для проведення ремонту. Вказуючи, що відповідач прийняв мобільний телефон для проведення ремонту без надання у тимчасове користування аналогічного товару, прострочив термін усунення недоліків товару, позивач просив розірвати договір купівлі-продажу мобільного телефону марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 7», що укладений між ним та відповідачем; стягнути з відповідача на його користь грошові кошти за придбаний мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 7» в розмірі 5499 гривень, неустойку в розмірі одного відсотка вартості товару за кожний день затримки виконання вимоги про надання товару аналогічної марки, що становить 1319.76 гривень, та за кожний день затримки усунення недоліків понад установлений строк (чотирнадцять днів) в розмірі 1924.65 гривень. Відповідач ТОВ «МОБІЖУК», не заперечуючи обставин щодо купівлі-продажу мобільного телефону за вказаною позивачем ціною, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що позов не визнає, просить відмовити в його задоволенні, посилаючись на те, що Актом технічної діагностики від 6 травня 2020 року №140418 підтверджується наявність механічного пошкодження мобільного телефону (пошкоджене внутрішнє кріплення клавіш регулювання гучності) та зазначено про те, що пристрій гарантійному обслуговуванню не підлягає, у зв`язку з чим, на думку відповідача, гарантійний строк був припинений, а споживач не має права вимагати розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми поза межами цього строку. Вимоги позивача про стягнення неустойки в розмірі одного відсотка вартості товару за кожний день затримки усунення недоліків понад установлений строк (чотирнадцять днів) відповідач вважає безпідставними, оскільки ремонтні роботи виконувались в межах строку, що погоджувався сторонами та визначався у бланках ремонту №000167729, №000169336, №000171422. Щодо вимог позивача про стягнення неустойки за невиконання вимоги про надання товару аналогічної марки відповідач пояснив, що такий товар не був наданий позивачу у зв`язку з тим, що продавець магазину не надіслала заяву позивача за належністю для погодження. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав із викладених у позові підстав та просив його задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позов в частині стягнення неустойки за невиконання вимоги про надання товару аналогічної марки визнала, в решті вимог проти позову заперечувала з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Крім того, ствердила, що мобільний телефон після його прийняття 30 червня 2020 року для проведення ремонту був відремонтований та в робочому стані повернутий позивачу. Заслухавши учасників справи, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку. Статтею 42 Конституції України\~передбачено, що держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. Закон України «Про захист прав споживачів»\~регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. Відповідно до частини 1\~\~статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів»\~споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право, зокрема, на: належну якість продукції та обслуговування; безпеку продукції; необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця). Продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Продавець (виробник, виконавець) на вимогу споживача зобов`язаний надати йому документи, які підтверджують належну якість продукції (частини перша, друга\~статті 6 Закону України «Про захист прав споживачів»). Відповідно до\~статті 673\~ЦК України\~\~продавець повинен\~передати покупцеві\~товар,\~якість якого\~відповідає умовам\~договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Судом встановлено, що 13 червня 2019 року позивач придбав у ТОВ «МОБІЖУК» мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 7» із гарантійним строком 1 рік (а. с. 43). Факт придбання товару за ціною 5499 гривень підтверджується поясненнями позивача та представник відповідача не заперечувала, а тому в контексті частини першої статті 82 ЦПК України доказуванню не підлягає. Відтак, встановленим є укладення між сторонами договору купівлі-продажу, предметом якого є мобільний телефон марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 7» за ціною 5499 гривень. У зв`язку з виявленням недоліку в процесі експлуатації вказаного товару позивач передав його відповідачу на ремонт для безоплатного усунення недоліків у порядку гарантійного обслуговування, який був прийнятий відповідачем 21 квітня 2020 року, що підтверджується бланком ремонту №000167729, відповідно до якого продавцем підтверджений виявлений дефект функціональності клавіш керування та вказано орієнтовну дату повернення товару з ремонту 5 червня 2020 року (а.с. 45). 14 травня 2020 року товар було повернуто власнику, про що є відмітка у гарантійному талоні (а. с. 55), та сторонами не оспорюється. При цьому, ремонт не було проведено у зв`язку з тим, що в акті технічної діагностики від 6 травня 2020 року №140418 зазначено про наявність механічного пошкодження мобільного телефону (пошкоджене внутрішнє кріплення клавіш регулювання гучності) та про те, що пристрій гарантійному обслуговуванню не підлягає (а. с. 46). Проте, після повторного звернення позивача до продавця 31 травня 2020 року товар був прийнятий для проведення ремонту з тими ж дефектами щодо його якості, що підтверджується бланком ремонту №000169336, де вказано орієнтовну дату повернення товару з ремонту 15 липня 2020 року (а.с. 48). Відповідно до Акту технічної діагностики від 24 червня 2020 року №142836 у вказаному пристрої замінено кнопки гучності та мобільний телефон повернуто позивачу 29 червня 2020 року (а. с. 49). 30 червня 2020 року вказаний товар знову був прийнятий відповідачем для проведення ремонту. Згідно з бланком ремонту №000171422 продавцем підтверджений виявлений дефект: пристрій не заряджається, не працює динамік мелодій, не працює вібро, та вказано орієнтовну дату повернення товару з ремонту 14 липня 2020 року (а.с. 50). У судовому засіданні встановлено та сторонами не заперечувалося, що після третього ремонту мобільний телефон повернуто позивачу в робочому стані і на час розгляду цієї справи він знаходиться у володінні і користуванні позивача. Відповідно до частини першої статті\~708\~ЦК України у разі виявлення покупцем протягом гарантійного або інших строків, встановлених обов`язковими для сторін правилами чи договором, недоліків, не застережених продавцем, або фальсифікації товару покупець має право за своїм вибором: 1) вимагати від продавця або виготовлювача безоплатного усунення недоліків товару або відшкодування витрат, здійснених покупцем чи третьою особою, на їх виправлення; 2) вимагати від продавця або виготовлювача заміни товару на аналогічний товар належної якості або на такий самий товар іншої моделі з відповідним перерахунком у разі різниці в ціні; 3) вимагати від продавця або виготовлювача відповідного зменшення ціни; 4) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми. Згідно з частиною першою \~статті 8 Закону\~України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Аналогічні права споживача закріплені і нормами пункту 28 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами, затверджених\~наказом Міністерства економіки України від 19.04.2007 № 104\~(далі Правила роздрібної торгівлі). При цьому, статтею 1 Закону визначено, що недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем); істотний недолік - це недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Згідно з пунктом 14\~статті 8 Закону\~вимоги споживача, передбачені цією статтею, не підлягають задоволенню, якщо продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) доведуть, що недоліки товару виникли внаслідок порушення споживачем правил користування товаром або його зберігання. Споживач має право брати участь у перевірці якості товару особисто або через свого представника. У разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов`язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи у судовому порядку (частина четверта статті 17 Закону). Аналогічні приписи встановлені пунктом 30 Правил роздрібної торгівлі. Відповідно до частини другої \~статті 679 ЦК України, якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили. Аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що на споживача покладається обов`язок по доведенню наявності дефекту продукції, а тягар доказування причин виникнення недоліку товару під час гарантійного строку на продавця, який наділений правом організації проведення відповідної експертизи продукції. Вимоги споживача до продавця не підлягають задоволенню, якщо продавець доведе, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб. При цьому, доказом вини споживача може бути проведена експертиза продукції з цього питання. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи в судовому порядку. Наявність недоліків придбаного [PERSON] у ТОВ «МОБІЖУК» мобільного телефону марки «XIAOMI» моделі «Redmi Note 7» під час гарантійного строку його експлуатації сторони не заперечували і відповідачем не доведено у встановленому законом порядку їх виникнення саме з вини споживача. Клопотання про призначення експертизи сторони не заявляли. Не заслуговують на увагу суду посилання відповідача на Акт технічної діагностики від 6 травня 2020 року №140418, де зазначено про наявність механічного пошкодження мобільного телефону (пошкоджене внутрішнє кріплення клавіш регулювання гучності), у зв`язку з чим гарантійне обслуговування, на думку відповідача, було припинено, оскільки експертиза для визначення причин втрати якості продукції не проводилась, а після повторного звернення позивача до продавця останній прийняв товар для проведення гарантійного ремонту та провів його, хоча й відповідні відомості у талон внесені не були (а. с. 48, 49). Твердження представника відповідача про те, що відповідач здійснив ремонт телефону не гарантійний, а за власні кошти виключно з суб`єктивних міркувань з метою вирішення конфлікту з позивачем, суд до уваги не приймає, оскільки такі суперечать встановленим обставинам справи та змісту бланків ремонту, з яких видно, що споживач відмовився від платного ремонту і відповідач приймав телефон на безкоштовний ремонт із гарантійними документами (талоном). Відповідно до\~частин першої,\~шостої та\~восьмої статті\~7\~Закону «Про\~захист прав\~споживачів» \~виробник\~(виконавець)\~забезпечує належну\~роботу (застосування,\~використання)\~продукції,\~в тому\~числі комплектуючих\~виробів,\~протягом гарантійного\~строку,\~встановленого нормативно-правовими\~актами чи\~договором. При\~виконанні гарантійного\~ремонту гарантійний\~строк збільшується\~на час\~перебування продукції\~в ремонті. Зазначений\~час обчислюється\~від дня,\~коли споживач\~звернувся з\~вимогою про\~усунення недоліків. Гарантійне зобов`язання припиняється на загальних підставах, передбачених\~Цивільним кодексом України. Гарантійним талоном встановлений строк гарантії в 1 рік та він продовжувався на час перебування товару в ремонті. Виявивши протягом гарантійного строку недоліки придбаного мобільного телефону, позивач скористався своїм правом, передбаченим частиною першою статті 708 ЦК України та частиною першою статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», і за власним вибором повторно звертався до продавця із заявами про безоплатне усунення недоліків (а. с. 44, 47), що і було зроблено відповідачем: проведено безоплатне гарантійне обслуговування товару, після чого товар повернуто позивачу в робочому стані. Після безоплатного усунення недоліків товару з іншими вимогами, зокрема, щодо розірвання договору купівлі-продажу мобільного телефону та повернення сплаченої за нього грошової суми, позивач до відповідача не звертався. Докази протилежного в матеріалах справи відсутні, як і докази на підтвердження того, що виявлені недоліки мобільного телефону були істотними. Кожна особа розпоряджається своїми правами на власний розсуд. Враховуючи, що позивач обрав, як спосіб захисту порушеного права безоплатне усунення недоліків телефону в розумний строк, відповідач тричі виконав безоплатний ремонт телефону, повернув його позивачеві і останній, отримавши його у липні 2020 року, користується ним по цей час, то суд дійшов висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог про розірвання договору купівлі-продажу мобільного телефону та стягнення сплаченої за нього грошової суми. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача неустойку в розмірі одного відсотка вартості товару за кожний день затримки виконання вимоги про надання товару аналогічної марки та за кожний день затримки усунення недоліків понад установлений строк (чотирнадцять днів). Так, положеннями частини дев`ятої \~статті 8\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» визначено, що при пред`явленні споживачем вимоги про безоплатне усунення недоліків товару вони повинні бути усунуті протягом чотирнадцяти днів з дати його пред`явлення або за згодою сторін в інший строк. На письмову вимогу споживача на час ремонту йому надається (з доставкою) товар аналогічної марки (моделі, артикулу, модифікації) незалежно від моделі. Для цього продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) зобов`язані створювати (мати) обмінний фонд товарів. Перелік таких товарів визначається Кабінетом Міністрів України. За кожний день затримки виконання вимоги про надання товару аналогічної марки (моделі, артикулу, модифікації) та за кожний день затримки усунення недоліків понад установлений строк (чотирнадцять днів) споживачеві виплачується неустойка відповідно в розмірі одного відсотка вартості товару. Аналогічні приписи містять пункти 32, 34 Правил роздрібної торгівлі. Представник відповідача у судовому засіданні визнала, що відповідачем не було виконано вимогу позивача про надання товару аналогічної марки відповідно до заяви споживача від 21 квітня 2020 року (а. с. 44). Згідно з розрахунком позивача, що наведений в уточненій позовній заяві і не заперечувався представником відповідача, неустойка в розмірі одного відсотка вартості товару за кожний день затримки виконання вимоги про надання товару аналогічної марки, за період з 21 квітня по 14 травня 2020 року (дата одержання товару споживачем, а. с. 55) становить 1319.76 гривень (5499 гривень / 100% х 24 дні = 1319.76 гривень). З огляду на вказане, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідача неустойки за затримку виконання вимоги про надання товару аналогічної марки є підставними та підлягають до задоволення. Вимога позивача про стягнення неустойки за кожний день затримки усунення недоліків понад установлений строк (чотирнадцять днів) за період з 4 по 14 травня 2020 року, з 13 по 29 червня 2020 року та з 13 по 22 липня 2020 року в розмірі 1924.65 гривень, до задоволення не підлягає, оскільки ремонтні роботи були виконані в межах строку, що відповідає критерію розумності і був погоджений сторонами у бланках ремонту №000167729, №000169336, №000171422 (а. с. 45, 48, 50), що цілком узгоджується з положеннями частини 9 статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів». Зазначені бланки ремонту були вручені позивачу, та він, ознайомившись із їхнім змістом щодо орієнтовної дати (в межах 45 днів) повернення товару з ремонту, жодних претензій чи заперечень не висловлював, до закінчення цих строків з вимогами до продавця про повернення товару з ремонту чи будь-якими іншими не звертався. Доводи позивача про те, що для узгодження строку ремонту понад 14 днів необхідна його письмова заява, не можна визнати обґрунтованими, оскільки звернення позивача до відповідача з вимогою про усунення недоліків телефону та вчинення після цього конклюдентних дій отримання бланків ремонту, очікування повідомлення про закінчення ремонту, отримання телефону після ремонту, дають достатні підстави для висновку про прийняття позивачем умов проведення ремонту, зокрема, й погодження строків його проведення. Частиною першою статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позивач на підставі закону був звільнений від сплати судового збору за подання позову, то судовий збір слід стягнути з відповідача в дохід держави пропорційно розміру задоволених позовних вимог (15,09 %) в розмірі 126.88 гривень (840.80 гривень х 15.09 % / 100 % = 126.88 гривень). На підставі викладеного, статей\~673, 708 ЦК України,\~Закону України «Про захист прав споживачів» та

Outcome: partial