Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Лихівської селищної ради П`ятихатського району Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно, до складу якого входить земельна ділянка площею 6,900 га, що розташована на території Лихівської селищної ради П`ятихатського району Дніпропетровської області. Вказану земельну ділянку за життя [PERSON] заповів йому. Коли звернувся до приватного нотаріуса з питанням отримання свідоцтва про право на спадщину за законом отримав відмову, так як ним пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, так як пропустив його з поважної причини, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримує в повному обсязі і на підставах викладених в позовні заяві. Відповідач Лихівська селищна рада П`ятихатського району Дніпропетровської області свого представника в судове засідання не направили, надіслали листа з проханням справу розглядати без участі їх представника, з позовом згодні/а.с.28/. За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам\~ст. 197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] в с. Саксагань П`ятихатського району Дніпропетровської області помер [PERSON] , що підтверджується оглянутим в судовому засіданні оригіналом та копією свідоцтва про смерть/а.с.9/. Після його смерті залишилось спадкове майно, до складу якого входить земельна ділянка площею 6,900 га, що розташована на території Лихівської селищної ради П`ятихатського району Дніпропетровської, про що свідчить оглянутий в судовому засіданні оригінал та копія Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ДП № 080003/а.с.12-14/. За життя [PERSON] склав заповіт, посвідчений секретарем Лихівської селищної ради П`ятихатського району Дніпропетровської області, яким все своє майно де б воно не було та з чого б воно не складалося заповів позивачу [PERSON] , про свідчить оглянутий в судовому засіданні оригінал та копія заповіту /а.с.10/. 12 березня 2019 року приватним нотаріусом П`ятихатського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Шкуренко В.В. позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] відмовлено, у зв`язку з пропущенням ним шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини/а.с.18/. Відповідно до довідки Лихівської селищної ради № 06/02-21 від 11.01.2020 року [PERSON] , [INFO] , про наявність заповіту складеного 10 березня 2010 року не повідомлявся/а.с.17/. Згідно зі ст.\~1233\~ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223\~ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як на підставу пропущення строку для прийняття спадщини позивач послався на необізнаність про наявність заповіту. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту та повагу до волі спадкодавця, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. З урахуванням встановлених судом обставин, а саме, що останньою волею спадкодавця було залишити заповіт на ім`я позивача, а не інших спадкоємців, невчасне звернення до нотаріуса через незалежні від позивача обставини, оскільки спадкодавець не повідомив його про існування заповіту та конкретні обставини справи, що у своїй сукупності, суд вважає достатньою підставою для визнання зазначених причин пропуску поважними та надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Outcome: approved