Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Миколаївської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області, в якому просить визнати за ним в порядку спадкування право власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS]. Водночас позивач просить встановити той факт, що [PERSON], яка померла [INFO], доводиться рідною сестрою [PERSON], яка померла [INFO]. Позивач обґрунтовує позов тим, що спадщину, яка відкрилась після смерті матері, він прийняв у нотаріальному порядку. До спадщини відноситься квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS], яка була приватизована у 2003 році [PERSON], його матір`ю, та [PERSON], рідною сестрою матері, як це вбачається зі змісту свідоцтва про право власності на житло від 25.01.2003 року. Оскільки зазначене свідоцтво втрачено, унеможливлено оформлення правовстановлюючих документів на його ім`я як спадкоємця в нотаріальному порядку. Водночас, втрачено свідоцтво про народження сестри матері [PERSON], що перешкоджає встановленню факту прийняття матір`ю спадщини, яка відкрилась після смерті [INFO] [PERSON], з якою вони спільно проживали в приватизованій квартирі. Підтвердженням родинного зв`язку між [PERSON] та [PERSON] слід вважати факти, які вбачаються зі змісту копій таких документів: свідоцтва про народження матері - [PERSON] [INFO], де вказані батьки матері [PERSON] та [PERSON]; свідоцтва про одруження від 15.11.1957 року, де вказано, що після укладення шлюбу [PERSON] обрала прізвище [PERSON]; свідоцтва про шлюб від 30.10.1957 року де зазначено, що [PERSON] 1928 року народження, обрала прізвище чоловіка - [PERSON]. Отже, сукупність відомостей про дати народження матері [PERSON] та її сестри [PERSON] свідчать про їх приналежність до одного покоління, а визначення по батькові «[PERSON]» та спільне проживання в одній квартирі слід вважати свідченням родинного зв`язку між ними. З вказаних причин позивач просить винести судове рішення про встановлення родинного зв`язку між його матір`ю та [PERSON], а також визнати право власності на квартиру, в якій останні проживали разом. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала. Представник відповідача, повідомивши в заяві про визнання позову, просив розглянути справу без його участі в судовому засіданні. Вислухавши доводи позивача щодо обґрунтування нею позову, з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд в своїх оцінках виходить з таких встановлених фактичних обставин та положень законодавства, які підлягають застосуванню відповідно до заявлених вимог. Отже, судом встановлено, що після смерті [INFO] [PERSON], матері позивача, відкрилась спадщина на належне їй майно. Спадщину, яка відкрилась після смерті матері, він прийняв у нотаріальному порядку. Рідна сестра матері - [PERSON], з якою вони спільно проживали у приватизованій квартирі, померла [INFO]. Тому, слід вважати, що [PERSON] прийняла спадщину після смерті сестри. До спадщини відноситься квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS], яка була приватизована у 2003 році [PERSON], його матір`ю, та [PERSON], рідною сестрою матері, як це вбачається зі змісту ксерокопії свідоцтва про право власності на житло від 25.01.2003 року. Оскільки зазначене свідоцтво втрачено, унеможливлено оформлення правовстановлюючих документів в нотаріальному порядку на ім`я позивача, як спадкоємця. Водночас, втрачено й свідоцтво про народження сестри матері [PERSON], що перешкоджає встановленню факту прийняття матір`ю спадщини, яка відкрилась після смерті [INFO] [PERSON], з якою вони спільно проживали в приватизованій квартирі й мали один на двох документ на підтвердження спільного права власності на квартиру. Підтвердженням родинного зв`язку між [PERSON] та [PERSON] суд вважає факти, які вбачаються зі змісту копій таких документів: свідоцтва про народження матері - [PERSON], [INFO], де вказані батьки матері - [PERSON] та [PERSON]; свідоцтва про одруження від 15.11.1957 року, де вказано, що після укладення шлюбу [PERSON] обрала прізвище [PERSON]; свідоцтва про шлюб від 30.10.1957 року, де зазначено, що [PERSON], 1928 року народження, обрала прізвище чоловіка - [PERSON]. Отже, сукупність відомостей про дати народження матері [PERSON] та її сестри [PERSON] свідчать про їх приналежність до одного покоління, а визначення по батькові «[PERSON]» та спільне проживання в одній квартирі слід вважати свідченням родинних відносин та родинного зв`язку між ними. Належність позивача підтверджується копіями документів про перебування у родинному зв`язку зі спадкодавцем, а також довідкою Борзнянської районної державної нотаріальної контори про прийняття [PERSON] спдщини після смерті [PERSON] Згідно з п.4 ст.25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті, тому питання щодо оформлення права власності на нерухоме майно можливо вирішити лише за спадкоємцями померлої особи в судовому порядку. Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Виходячи з положень ст.ст.1220, 1222 ЦК України стосовно того, що спадщина відкривається після смерті особи на користь живих фізичних осіб за заповітом або за законом, суд вважає, що позивачем надані необхідні та достатні докази правомірності вимоги про визнання права власності на успадкований за заповітом будинок. На підставі викладеного,

Outcome: approved