Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-12 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Укрпошта» в особі Харківської дирекції публічного акціонерного товариства «Укрпошта» про скасування дисциплінарного стягнення. В обґрунтування позову вказує, що наказом директора Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта» «Про накладення дисциплінарного стягнення» від 10.08.2017 №488/к йому, як голові тендерного комітету було оголошено догану. Підставою для винесення наказу були: Висновок за результатами службової перевірки від 23.06.2017 №23-22/06, розпорядження «Про ознайомлення з висновком за результатами службової перевірки та надання письмових пояснень» від 12.07.2017 №110, Наказ «Про результати службової перевірки Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта» від 08.08.2017 №1049 та його пояснення. Вказує, що висновок за результатами службової перевірки від 23.06.2017 №23-22/06 ґрунтується на тому, що посадовими особами Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта» не дотримано норм Закону України «Про публічні закупівлі». Представник позивача в судове засідання зявився, позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити. Представник відповідача до судового засідання зявився, проти задоволення позову заперечували, просили відмовити в задоволенні позову. Суд вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню на підставі наступного. Позивач працював на посаді заступника директора (технічний напрямок) Харківської дирекції публічного акціонерного товариства «Укрпошта». На підставі наказу ПАТ «Укрпошта» від 14.11.2016 №978 та від 13.06.2017 №744 [PERSON] був головою тендерного комітету Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта». Наказом директора Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта» «Про накладення дисциплінарного стягнення» від 10.08.2017 №488/к [PERSON] як голові тендерного комітету було оголошено догану. Підставами для Наказу був висновок за результатами службової перевірки від 23.06.2017 №23-22/06, розпорядження «Про ознайомлення з висновком за результатами службової перевірки та надання письмових пояснень» від 12.07.2017 №110, наказ «Про результати службової перевірки Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта» від 08.08.2017 №1049,та пояснення. Висновок за результатами службової перевірки від 23.06.2017 №23-22/06 має три пункти висновків. З приводу першого пункту висновку котрий викладено у Висновку за результатами службової перевірки від 23.06.2017 №23-22/06. «Рішення про збільшення цін за одиницю товару за договором купівлі-продажу газу скрапленого від 08.11.2016 № 13/514, за договором від 08.11.2016 № 13/515 та за договором від 27.04.2017 № 13/174, які у відсотковому еквіваленті виходять за межі коливання ціни газу на ринку, є необґрунтованими та безпідставними, та такими, що прийняті всупереч ч. 2 п. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі». Загальна сума збитків ПАТ «Укрпошта» коштів внаслідок прийнятих таких рішень склала 498,9 тис. гривень. Відповідальним за допущені прорахунки є у тому числі позивач заступник директора (технічний напрямок) [PERSON], який погодив укладання зазначених додаткових угод про збільшення ціни за одиницю товару. Службовою перевіркою встановлено, що посадовими особами Харківської дирекції недотримання вимог п.4 ч.2 ст.36 Закон України від 25.12.2015 №922 при укладенні додаткових угод до договорів по закупівлі газу скрапленого для заправки автомобілів через систему АГЗС в частині прийняття рішень про зміну ціни за одиницю товару (газ скраплений) повідомляю, що при їх укладенні Харківська дирекція керувалась виключно вищевказаним законом та відповідними розясненнями уповноваженого органу, а саме: Міністерства економічного розвитку і торгівлі України (далі Мінекономрозвитку України). Згідно з п.4 ч.2 ст.36 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII сторони договору мають право внести зміни ціни за одиницю товару в договорі не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі. Відповідно до розяснень Мінекономрозвитку України від 27.10.2016 №3302-06/34307-06 «Щодо змін істотних умов договору про закупівлю», у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобовязання відповідно до такого договору, згідно ст.629 Цивільного кодексу України, ч.1ст.193 Господарського кодексу України з урахуванням зазначених змін . Ураховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до нього, сторони зобовязані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу. Вказані умови Харківська дирекція ПАТ «Укрпошта» виконувала належним чином. Внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим. Компетентними організаціями, які можуть надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку є Торгово-промислова палата України, регіональні торгово-промислові палати та ДП «Державний інформаційноаналітичний центр моніторингу зовнішніх товарів ринків», які у межах власних повноважень надають послуги щодо цінової інформації (для тендерних комітетів різних галузей економіки, у повній відповідності з нормами чинного законодавства України з питань публічних закупівель). Харківська дирекція при укладені додаткових угод керується наданими постачальником офіційними довідками Харківської торгово-промислової палати та ДП «Державний інформаційно аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарів ринків», що є документальним підтвердженням обґрунтування зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору, що не суперечить вимогам Закону України від 25.12.2015 №922-VIII і відповідає умовам розяснень Мінекономрозвитку України від 27.10.2016 №3302-06/34307-06. Комісія з проведення службового розслідування у Висновку при проведенні аналізу цін на скраплений газ безпідставно використала інформаційний сайт http://vseazs.com ([PERSON] «Все АЗС»), оскільки власник та субєкт, що здійснює його наповнення, а також компетентність якого в наданні офіційної інформації щодо коливання цін на ринку не відомі. На підставі цін взятих з інформаційного сайту службова перевірка прийшла до висновку, що підписані додаткові угоди до договорів про закупівлю скрапленого газу завдали збитків ПАТ «Укрпошта» на загальну суму 498,9 тисяч гривень. Водночас у Висновку наявне зауваження наступного змісту: «Разом з цим, за даними ресурсу http://vseazs.com, ціни отримані внаслідок укладення зазначених договорів та додаткових угод, не перевищують ринкові». Таким чином, з висновком комісії щодо безпідставності та необґрунтованості внесення змін до договорів купівлі-продажу газу скрапленого від 08.11.2016 №13/514, від 08.11.2016 №13/515 та від 27.04.2017 №13/174 в частині виходу відсоткового еквіваленту за межі коливання ціни газу на ринку на підставі ресурсу http://vseazs.com внаслідок чого ПАТ «Укрпошта» нанесені збитки, не відповідає дійсності та суперечить викладеним обставинами у Висновку. Ціна на скраплений газ відповідає середньо ринковим на момент його купівлі та це підтверджується викладеним у Висновку. Стосовно погодження та підписання вищезазначених додаткових угод про збільшення вартості за одиницю товару посадовими особами, до повноважень яких відноситься погодження та підписання договорів згідно Розподілу функціональних повноважень керівництва Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта», затвердженого наказом Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта» від 17.03.2017 № 266, суд приходить до висновку, що оскільки закупівлі газу скрапленого для заправки автомобілів через систему АГЗС передбачені Річним планом закупівель на 2017 рік, затвердженим Наказом УДППЗ «Укрпошта» від 10.10.2016 №844, а зміна істотних умов договорів щодо його закупівлі в частині збільшення ціни за одиницю товару викликана коливаннями ціни товару на ринку, що підтверджено документально офіційними довідками Харківської торгово-промислової палати та ДП «Держзовнішінформ», які додаються до кожної додаткової угоди, яка передбачає збільшення ціни за одиницю товару. Другий пункт висновку котрий викладено у Висновку за результатами службової перевірки від 23.06.2017 №23-22/06. «Відповідальними за порушення ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», що виразились у включенні до тендерних документацій на закупівлю запасних частин вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників є члени Тендерного комітету, а саме: [PERSON]В - голова комітету, заступник директора (технічний напрямок), [PERSON] - заступник голови комітету (в період з 12.04.2017 по 12.06.2017), [PERSON] - заступник голови комітету, начальник транспортного відділу, [PERSON] - заступник начальника юридичного відділу, [PERSON] начальник відділу оновлення основних засобів та експлуатації будівель та споруд, [PERSON] начальник технічного відділу, [PERSON] секретар тендерного комітету, начальник юридичного. Зазначені порушення можуть призвести до переплати ПАТ «Укрпошта» за діючими договорами №№ 13/135, 13/136, 13/209, 13/208 на закупівлю запасних частин до транспортних засобів на загальну суму 1 450 062,73 грн. на 33%, що у грошовому виразі становитиме 478 520,70 грн.» Згідно ч. 4 ст. 36 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII встановлює вимоги щодо умов договору та випадки можливих змін його істотних умов, і не стосується зазначених у Висновку порушень наявності в тендерних документаціях вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників. Стосовно закупівель запасних частин, які зазначені у Висновку комісії, зазначаю, що в звязку з наявністю застарілого автотранспорту, з метою оперативного та ефективного його ремонту, а також враховуючи наявність постійно діючого ринку в цій галузі в м. Харкові і велику кількість потенційних постачальників, тендерним комітетом були внесені до тендерної документації такі вимоги, які не впливають на обмеження конкуренції серед учасників. Крім того, відсутність скарг з боку учасників процедур закупівель підтверджує те, що в даному випадку не мало місце обмеження конкуренції серед учасників та їх дискримінація. Стосовно наявності в тендерних документаціях вимог про надання документів, які не передбачені законодавством, про що зазначено у Висновку комісії, то це не суперечить ч.3 ст. 22 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII а саме, тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Включаючи до тендерних документацій вимоги щодо надання учасниками документального підтвердження походження виробником продукції атестації виробництва, санітарно-епідеміологічної експертизи товару, сертифікації товару на його відповідність вимогам, стандартам та нормам дає змогу убезпечити Харківську дирекцію від надання контрагентами неякісних послуг або постачання товарів, які можуть призвести до нанесення шкоди здоровю персоналу, оргтехніці та довкіллю внаслідок наявності неперевірених складників, а також до необхідності додаткових витрат коштів підприємства. Учасники, які пропонують імпортований товар та/або виготовлений іншими особами, вправі отримати необхідні документи, що видані відповідно до законодавства країни походження товару від своїх постачальників. Відповідно до норм Закону України від 25.12.2015 №922-VIII учасник закупівель може звернутися зі скаргою до уповноваженого органу, якщо вважає умови такими, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників. Жоден учасник не звернувся зі скаргою до уповноваженого органу з проханням усунути дискримінаційні умови тендерної закупівлі. Таким чином у даному випадку не можна говорити, що тендерний комітет включив до тендерної документації дискримінаційні умови. Отже, вимоги документації відповідають вимогам чинного законодавства України і не є дискримінаційними, відповідають вимогам Закону України від 25.12.2015 №922-VIII, не порушують основних принципів здійснення публічних закупівель, а саме, добросовісної конкуренції серед учасників та недискримінації учасників. З приводу третього висновку котрий викладено у Висновку за результатами службової перевірки від 23.06.2017 №23-22/06. «Відповідальними за інші порушення законодавства у сфері державних закупівель є члени Тендерного комітету, а саме: [PERSON]В - голова комітету, заступник директора (технічний напрямок), [PERSON] - заступник голови комітету, начальник транспортного відділу, [PERSON] -заступник начальника юридичного відділу, [PERSON] - начальник відділу оновлення основних засобів та експлуатації будівель та споруд, [PERSON] - начальник технічного відділу, [PERSON] - секретар тендерного комітету, начальник юридичного відділу та заступник начальника ЦІП - [PERSON]В.» У даному пункті зазначається, що відповідальними за інші порушення законодавства у сфері державних закупівель є члени тендерного комітету. Відповідно до ст.38 Закону України «Про публічні закупівлі» члени тендерного комітету несуть відповідальність за порушення вимог цього закону. Разом з тим, комісією ПАТ «Укрпошти» згідно з їх Висновком чітко не зазначено які саме норми Закону України від 25.12.2015 №922-VIII було порушено з боку позивача. В даному випадку єдиною підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності може бути виключно порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі», що виразилось би у невиконанні (неналежному виконанні) своїх посадових обовязків. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобовязані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до\~ст. 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано лише одне стягнення: догана або звільнення. При цьому підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під яким слід розуміти протиправне, винне невиконання або неналежне виконання працівником своїх трудових обов'язків. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана ( п.1ч.1 ст.147 КЗпП України). Згідно із ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Згідно \~ст .149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов'язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов'язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до ст.ст. 139, 140, 142 КЗпП України та п.24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників та службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Держкомпраці СРСР від 20.07.1984 № 213, порушення трудової дисципліни визначається як невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків. Отже, порушення трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання працівником визначених його трудовою функцією обов'язків та не ставиться законодавцем у залежність від форми трудового договору. Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю. Відповідачем по справі не доведено наявності складу дисциплінарного проступку у діях або бездіяльності позивача, зокрема, вини, причинно-наслідкового зв'язку між порушенням трудових обов'язків і шкідливими наслідками, які спричинило або могло спричинити це порушення. Крім цього, оскаржуваний наказ не містить посилання на норму закону, яку порушено, внаслідок чого притягуюсь до дисциплінарної відповідальності. При цьому, суд вважає, не прийнятним Висновок за результатами службової перевірки, на підставі, якого було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оскільки не можна достовірно встановити наявність відповідальності та порушення посадовими особами умов трудового законодавства, посадових обов'язків та розміру завданої шкоди, а отже при застосуванні дисциплінарного стягнення не доведена правильність формулювання притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. З оскаржуваного наказу вбачається, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання обов'язків як голови тендерного комітету повязаних з тендерними процедурами та членів тендерного комітету. Відповідальність членів тендерного комітету за допущені порушення при здійсненні їх діяльності визначена в Законі України «Про публічні закупівлі». Так, ч. 1 ст. 38 Закон України від 25.12.2015 №922-VIII встановлено, що за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, розробленими відповідно до цього Закону, члени тендерного комітету замовника, уповноважена особа (особи), члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України. За порушення вимог, установлених Закон України від 25.12.2015 №922-VIII в частині прийнятих рішень, вибору і застосування процедур закупівлі, відповідальність несуть члени тендерного комітету або уповноважена особа (особи) персонально (ч. 2 ст. 38). Нормами ч. 2 ст. 11 Закон України від 25.12.2015 №922-VIII визначено, що голова тендерного комітету організовує роботу комітету та несе персональну відповідальність за виконання покладених на комітет функцій. Відповідальність за порушення законодавства при закупівлі встановлена ст. 164-14 КУпАП. Зокрема, закупівля товарів, робіт і послуг без застосування визначених законодавством процедур закупівель; оцінка пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій), тендерних пропозицій не за критеріями та методикою оцінки для визначення найкращої пропозиції конкурсних торгів (кваліфікаційної пропозиції), тендерної пропозиції, що міститься в документації конкурсних торгів (кваліфікаційній документації), тендерній документації; укладення з учасником, який став переможцем торгів, договору про закупівлю за цінами і обсягами, що не відповідають вимогам документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації), тендерної документації; не оприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства; ненадання інформації, документів та матеріалів у випадках, передбачених законом є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності та тягнуть за собою накладення штрафу. Крім того суд звертає увагу на додаткову угоду №3 до договору купівлі-продажу №13/190 від 03.05.2017, яка також передбачає підняття ціни на газове пальне, яке закуповується Харківською дирекцією. Дану додаткову угоду підписано вже іншими посадовими особами Харківської дирекції ПАТ «Укрпошта» та після накладання дисциплінарного стягнення на [PERSON] Таким чином укладання додаткових угод до договорів купівлі-продажу відбувалося у межах чинного законодавства та в подальшому приймається на підприємстві та свідчить про стійку та законну практику з цього приводу. До того ж відповідачем та іншими особами не здійснено ніяких спроб визнати недійсними або розірвати договори та додаткові угоди та договори з додатковими угодами є дійсними і на цей час. Відповідно до \~ст. 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Згідно ч.1\~ст. 61 ЦПК України\~обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Суд приходить до висновку, що позивач довів ті обставини, на які він посилався як на предмет своїх вимог, у висновку службової перевірки на підставі, якого позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, не враховано норми чинного законодавства та наказ про дисциплінарне стягнення є безпідставним, а дії тендерного комітету є законними та такими, що ґрунтуються на вимогах закону, а відтак жодних дисциплінарних порушень не допущено.

Outcome: approved