Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом, в якому просив стягнути з відповідачів матеріальну шкоду заподіяну залиттям квартири в розмірі 16002,00 грн., витрати за послуги оцінювача в розмірі 1000,00 грн., а також витрати на правову допомогу та 704,80 грн. витрат по сплаті судового збору, у зв`язку зі зверненням із позовом до суду. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що йому на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . 07 жовтня 2018 року сталося затоплення його квартири [ADDRESS] , по причині витоку води з під прижимної гайки бачка унітаза в квартирі [ADDRESS] , яка належить [PERSON] . Затоплення було тричі. Про що складено акт про затоплення від 07 жовтня 2018 року головою ОСББ «Сорока» [PERSON] в присутності мешканців квартир № [NUMBER] , [INFO] та 125. 08 жовтня 2018 року ТОВ керуючої компанії «Гласіс Форте» було складено акт виконаних робіт, відповідно до якого товариством було відновлено стояк ХВП по стояку однокімнатних квартир, відкрито стояк ГВП. Причина затоплення - витік води з під прижимної гайки бачка унітаза в квартирі [ADDRESS] [PERSON] . Згідно звіту про оцінку вартості збитку заподіяного квартирі [ADDRESS] , ринковий майновий матеріальний збиток нанесений об`єкту в результаті затоплення з верхнього поверху станом на 07 жовтня 2018 року становить 16002,00 гривень. Позивачем сплачено суб`єкту оціночної діяльності Запорізької товарної біржа «Гілея» 1000,00 гривень за виконання робіт щодо оцінки вартості збитку. Оскільки відповідно до діючих норм, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, позивач просить стягнути з відповідачів завдану йому майнову шкоду, яка складається з ринкової майнової матеріальної шкоди в розмірі 16002 грн. згідно звіту про оцінку; оплати проведення оцінки шкоди в розмірі 1000грн.; судових витрат по сплаті судового збору в розмірі 704,80грн., та витрат за надання правової допомоги в розмірі 1116,90 грн. В судовому засіданні позивач підтримав свої позовні вимоги, з підстав викладених у позові, просив позов задовольнити у повному обсязі. Відповідач не погоджуючись із позовом надав відзив в якому зазначив, що звертаючись до суду позивач на підтвердження своїх позовних вимог і факту залиття квартири надав Акт про затоплення від 07 жовтня 2018 року, складений головою ОСББ «Сорока» та Акт виконаних робіт від 08 жовтня 2018 року складений представниками КК ТОВ «Гласіс Форте». Разом з тим, Додатком № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 встановлено форму Акта, в якому повинно бути відображено, серед іншого, склад та повноваження комісії, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість). Отже, Акт про обстеження має містити інформацію, яка дозволяє чітко визначити причину залиття, обсяг робіт та матеріалів, необхідних для усунення наслідків залиття приміщень. Надані позивачем Акти такої інформації не містять. Крім того, зі змісту вказаних Актів не вбачається достовірність встановлення причини затоплення, оскільки не була скликана комісія, до складу якої б входили представники керуючої компанії, представник ОСББ, позивача та відповідача. Комісія не здійснювала обстеження квартири [ADDRESS] та особисто не встановлювала причину залиття. Акт про затоплення від 07 жовтня 2018 року та Акт виконаних робіт від 08 жовтня 2018 року складено за відсутності самого відповідача, що позбавило його можливості подати докази на спростування обвинувачень. Акт про затоплення від 07 жовтня 2018 року містить посилання лише на слова представників пошкодженої та сусідніх квартир, а також зазначення, що затоплення відбувалося тричі, однак не зазначено дат цих затоплень, а також причин та наслідків. Вважає Акт про затоплення від 07 жовтня 2018 року ані за формою, ані за змістом не відповідає встановленим законодавством вимогам, а тому унеможливлює встановлення факту наявності вини відповідача у залитті квартири позивача та визначення розміру матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття належної йому квартири. Акт від 08 жовтня 2018 року взагалі є актом приймання-передачі виконаних робіт, а саме: відновлення стояку ХВС по стояку 1 кімнатних квартир, відкриття стояка ГВС, що складений між представником керуючої компанії та позивачем, та по своїй суті не є актом обстеження в розумінні чинного законодавства. В тексті листа від 04.02.2019 року, складеного Головою правління ОСББ «Сорока» зазначено, що при огляді квартири 141 ванної кімнати, туалету та кухні скрізь було сухо. Після приїзду аварійної бригади було з`ясовано, що прорив труби холодної води відбувся в плиті перекриття, яке знаходиться на площі квартири, але невидиме візуально. Розміри пошкодження були побачені тільки на другий день, так як мешканець 137 квартири не проживає у місті Запоріжжя. Відповідач не здійснював жодних протиправних дій по відношенню до майна позивача, відсутня його вина та причинний зв`язок між протиправною дією і негативними наслідками. Просить в задоволенні прозову відмовити, оскільки позивачем не доведено, що саме внаслідок дій або бездіяльності відповідача відбулося завдавання шкоди позивачу, а позовні вимоги гуртуються виключно на припущеннях позивача. В судовому засіданні представник відповідача адвокат Шибеко Д.О. підтримав відзив на позов. Просив відмовити в задоволенні позову, оскільки відсутні докази того, що саме з вини відповідачів сталось залиття квартири позивача. Позивачем свої вимоги не обґрунтовані та недоведені. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, проти позову заперечує. Відповідач [PERSON] та представник третьої особи в судове засідання не з`явились, за невідомих суду причин, про час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином. Розглянувши матеріали справи, оцінивши та дослідивши у сукупності докази надані сторонами в обґрунтування позову та заперечень на нього, суд приходить до наступних висновків. Згідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст. ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 04.08.1993 року, [PERSON] належить на праві приватної власності квартира [ADDRESS] . Згідно відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно, станом на 27.01.2020року квартира [ADDRESS] належить [PERSON] . З листа Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради від 16.11.2018р., за №01-71/12712 в квартирі [ADDRESS] [PERSON] зареєстрований з 08.04.2003 року по теперішній час. Головою ОСББ «Сорока» 07 жовтня 2018 року було складено акт про затоплення квартир [ADDRESS] , [INFO] , [INFO] , [INFO] , відповідно до якого мешканцями квартир 137, 133, 129,125, викликані представники КК «Гласіс Форте» для встановлення причини затоплення квартир. Причиною затоплення - виток води з прижимної гайки бачка унітаза в квартирі [ADDRESS] . Також в акті зазначається, що затоплення було тричі. 08 жовтня 2018 року КК «Гласіс Форте» та [PERSON] підписаний акт виконаних робіт, а саме: відновлення стояку ХВС по стояку 1 кімнатних квартир, відкриття стояка ГВС. Також в акті зазначено, причина затоплення - виток води з-під прижимної гайки бачка унітаза в квартирі [ADDRESS] . Перекрито подачу води в бачок. Затоплена квартира [ADDRESS] [PERSON] . 26 жовтня 2018 року [PERSON] згідно рахунку № 82 від 22.10.2018 сплачено 1000 грн. відповідно до умов договору № 11/10-2018 про надання послуг з оцінки майнового матеріального збитку від 11.10.2018 року. Згідно акту натурного огляду квартири [ADDRESS] , встановлено, що потерпілими приміщеннями об`єкту дослідження є: № 4 - кухня. Пошкодження кухні - тріщини і відставання від основи штукатурки по поверхні стелі, плями по побілки стелі; масове відставання від основи по всій поверхні стінових паперових шпалер, їх забруднення; масове відставання від основи і осипання стінової керамічної плитки (осипалося плитки на площі 1,3м2); масове відставання від основи, тріщини і осипання олійної фарби на поверхні стін; № 5 - суміщений санвузол. Пошкодження суміщеного санвузла - тріщини і відставання від основи штукатурки по поверхні стелі, плями по побілки стелі; тріщини і осипання олійної фарби на поверхні стін; тріщини і забруднення по побілки стін; намокання і деформація обшивки стояка, виконаної з плит ДВП (ДСП). Запорізькою товарною біржею «Гілея» надано звіт оцінки майна, щодо визначення ринкового майнового збитку, який був нанесений житловій квартирі [ADDRESS] згідно якого, ринковий майновий матеріальний збиток станом на дату оцінки - 07.10.2018 року, становить 16002,00 грн., в тому числі ПДВ (20%) - 2667,00 грн. Також суду наданий лист Голови правління ОСББ «Сорока» від 04.02.2019 року про надання акту, в якому зазначено, що в [ADDRESS] в квартирі [ADDRESS] на 9-му поверсі відбулося затоплення квартири [ADDRESS] . При огляді квартири [ADDRESS] ванної кімнати, туалету та кухні, скрізь було сухо. Після приїзду аварійної бригади було з`ясовано, що порив труби холодної води відбувся у плиті перекриття, яке знаходиться на площі квартири, але невидиме візуально. Розміри пошкодження були побачені тільки на другий день, так як мешканець квартири [ADDRESS] не проживає у місті Запоріжжі. Згідно з частинами першою та другою статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно із ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної сторони є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що акт від 07 жовтня 2018 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, оскільки складений одноособово головою правління, замість скликаної комісії, до складу якої б входили представники керуючої компанії, представник ОСББ, позивача та відповідача, яка повинна була встановити характер залиття та його причини, розмір завданої матеріальної шкоди (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість), а також надати висновок щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, що в акті відсутнє. Акт виконаних робіт від 08.10.2018 також не є актом обстеження квартири за фактом її залиття, не містить жодних відомостей щодо характеру залиття, переліку пошкоджень спричинених саме цим залиттям квартири, обсягу необхідного ремонту приміщень квартири тощо, а відтак, не є належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Також суд враховує, що зазначена в акті від 08.10.2018 причина залиття квартири [ADDRESS] не відповідає причинам залиття, встановленим аварійною службою, яка вказувала, що причиною залиття є порив труби холодної води. Відповідно до ст.78ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Аналізуючи у сукупності надані докази суд приходить до висновку про недоведеність факту завдання шкоди саме відповідачем, у зв`язку із чим в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Outcome: dismissed