Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-06 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до ТОВ «СмілаЕнергоінвест» про стягнення невиплачених при звільненні грошових коштів. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він з 6 травня 2010 року був прийнятий на роботу до\~ ТОВ «СмілаЕнергоінвест» на посаду слюсаря з\~ ремонту устаткування котельних 4 розряду по переводу з КП «Смілакомунтеплоенерго». 15 лютого 2018 року позивач звільнений із займаної посади за угодою сторін. Оскільки, після звільнення повний розрахунок з ним\~ проведено не було, просив стягнути з відповідача на його користь 2716\~ гривень 46 копійок невиплаченої заробітної плати, 3002 гривні 31 копійку компенсації за невикористану відпустку, 5000 гривень моральної шкоди та витрати на правничу допомогу. Позивач в судове засідання не зявився в наданій заяві позовні вимоги підтримав повністю та просив справу розглядати без його участі. Представник відповідача в судове засідання не зявився надав суду відзив в якому зазначив, що [PERSON] дійсно перебував в трудових відносинах з ТОВ «СмілаЕнергоінвест» з 06 травня 2010 року по 15 лютого 2018 року. Станом на 17 жовтня 2018 року заборгованість з вилати заробітної плати позивачу становить 5718 гривень 77 копійок. Однак, просив врахувати, що ТОВ «СмілаЕнергоінвест» надавало послуги по теплопостачанню. 15 грудня 2017 року було розірвано договір по наданню цих послуг і з цього часу товариство не мало правових підстав для здійснення виробництва, транспортування та постачання теплової енергії. Відповідач планував виплати кошти всім працівникам за січень лютий 2018 року за рахунок коштів, які заборгували органи влади та інші споживачі. Оскільки такого розрахунку проведено не було, кошти по заробітній платі також не були виплачені. Щодо стягнення моральної шкоди, просив суд\~ дотриматися принципу розумності та справедливості, оскільки, як вважає представник, причинного звязку та тяжкого психологічного стану позивач не мав і тяжких наслідків для нього\~ в звязку з невиплатою заробітної плати, не настало. Крім того позивач не надав жодного документу для обґрунтування моральної шкоди. Також просив врахувати, що позивач на підтвердження та обґрунтування\~ понесених витрат за надання правничої допомоги в розмірі 5000 гривень не надав жодного документа. Просив у позові [PERSON] в частині стягнення моральної шкоди та правничої допомоги відмовити\~ повністю. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності\~ осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося. Суд вивчивши матеріали справи,\~ надані сторонами докази,\~ дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи вважає позовну заяву [PERSON] обґрунтованою та\~ такою, що підлягає до часткового задоволення, виходячи із наступного. Статтею 76 ЦПК України\~ визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.\~ Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України). Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~\~ За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.\~\~\~ Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 11 ЦПК Українисуд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Як вбачається з трудової книжки позивач 06 травня 2010 року згідно наказу № 1-к був перевединй із КП «Смілакомунтерлоенерго»\~ на посаду слюсаря з ремонту устаткування котельних 4 розряду до ТОВ «СмілаЕнергоінвест» (а.с. 8). Наказом № 28-к від 14 квітня 2014 року переведений слюсарем з ремонту\~ устаткування теплових мереж 4 розряду (а.с. 9). Наказом № 84-к від 07 листопада 2014 року переведений слюсарем - ремонтником 4 розряду\~ (а.с. 9). Наказом № 95-к від 08 грудня 2014 року переведений слюсарем з ремонту устаткування теплових мереж 4 розряду\~ (а.с. 9). Наказом № 91-к від 17 жовтня 2016 року переведений слюсарем ремонтником 4 розряду (а.с. 9). Наказом № 36-к від 31 березня\~ 2017 року переведений слюсарем з ремонту устаткування теплових мереж 4 розряду (а.с. 9). Наказом № 101-к від 23\~ жовтня 2017 року переведений слюсарем ремонтником 4 розряду (а.с. 9). 15 лютого 2018 року на підставі наказу № 16-к від цієї ж дати його було звільнено з займаної посади за угодою сторін (п. 1 ст. 36 КЗпП України) (а.с. 9). Згідно ч. 1 ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. Як передбачено ч. 1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. Відповідно до ч. 1 ст. 83 КЗпП України у разі звільнення працівника йому виплачується грошова компенсація за всі не використані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину з інвалідністю з дитинства підгрупи А I групи. Приписами ст. 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає; право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до вимог частини першої статті 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Як вбачається з довідки ТОВ «СмілаЕнергоінвест» № ЕІ000000030 станом на 17 жовтня 2018 року Товариство не виплатило позивачу\~ з 06 травня 2010 року по 15 лютого 2018 року 5718 гривень 77 копійок заробітної плати. Відповідно до ст.82 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Відтак, суд дійшов до обґрунтованого висновку про стягнення із ТОВ «СмілаЕнергоінвест» на користь [PERSON] 5718 гривень 77 копійок заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористану відпустку. Щодо стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до розяснень, викладених в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної шкоди», під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється статтею 237-1 КЗпП України, яка передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих звязків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування шкоди визначається законодавством. \~\~\~ Відповідно до ч. 1ст. 1 Закону України «Про оплату праці» від\~ 24 березня 1995 № 108/95-ВР з аробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Відповідач впродовж місяця безоплатно використовував працю позивача, чим було порушено гарантоване статтею 43 Конституції України право особи на оплату праці. Незаконною безоплатною експлуатацією праці позивачу заподіяно душевних переживань.Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує те, що затримка виплати заробітної плати триває більш ніж півроку. Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що невиплата заробітної плати та розрахунку при звільненні, позбавила позивача можливості продовжувати звичайний спосіб життя. В даному випадку суд керується судовою практикою Європейського Суду з захисту прав людини, яка згідно ст. 17 Закону України «Про судову практику та виконання рішень Європейського Суду» є нормою права для національних судів. Так, зокрема, встановивши особу потерпілою у правах, суд присуджує компенсацію моральної шкоди, суму якої встановлює

Outcome: partial