Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до Фрунзенського районного суду м.Харкова з позовною заявою, в якій з урахуванням прийнятих судом уточнень, просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , а саме два місяці з дня набрання чинності рішення суду. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що він та відповідач по справі є рідними братами. Їх батьки: [PERSON] та [PERSON] , які знаходились в зареєстрованому шлюбі, який був розірваний 12.04.1995 р. [INFO] помер [PERSON] після смерті якого позивач звернувся до нотаріальної контори про прийняття спадщини у встановлені законом строки та прийняв спадщину шляхом фактичного управління майном, проживаючи постійно у спадковому будинку та є зареєстрованим у ньому. У свідоцтві про народження батька, його батьками зазначені: [PERSON] та [PERSON] . Згідно до запису у будинковій книзі батько проживав та був зареєстрованим у будинку [ADDRESS] по день смерті. За вказаною адресою позивач зареєстрований з дня народження та проживає по цей час. Після подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після батька, з заявою про видачу свідоцтва про право власності у порядку спадкування за законом не звертався, оскільки, вважав, що прийняв спадщину. Батько [PERSON] фактично після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] спадок прийняв, оскільки проживав та був зареєстрованим разом із спадкодавицею за адресою: [ADDRESS] , але спадок не оформив. Спадковий будинок залишився зареєстрованим за бабусею. Отже, весь час після смерті бабусі та батька позивач, вважав, що прийняв спадок на спадковий будинок. З допомогою брата ремонтував будинок, проводив його реконструкцію, була проведена вода, здійснена газифікація. Постійно сплачує платежі по утриманню будинку про що свідчать квитанції. Після звернення на початку літа 2019 року до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право власності на вказаний будинок в порядку спадкування за законом після смерті батька, стало відомо, що будинок успадкувала за заповітом після смерті бабусі сестра батька позивача [PERSON] , яка померла [INFO] . Вона прийняла спадщину за заповітом після смерті бабусі, шляхом подачі заяви до нотаріальної контори, але її не оформила, а після спливу двох років відмовилась від спадку. Про існування у батька рідної сестри ні позивачу, а ні відповідачу відомо не було. [PERSON] ніколи з часу її повноліття у спадковому будинку не проживала, з батьком ніколи не спілкувалась, ніколи не приходила в гості, не навідувала бабусю, не телефонувала. У домовій книзі вона записана не була. Після її смерті ніхто з заявами про прийняття спадщини не звертався, її чоловік помер, дітей в них було. Позивач подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але приватним нотаріусом ХМНО Лантьєвою В.В. було відмовлено у вчинені нотаріальної дії у звязку з пропуском встановленом законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважає, що пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним та з поважної причини, збігом обставин, які йому не були і не могли бути відомі. Враховуючи викладене, просить суд визначити додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті його тітки [PERSON] , померлої [INFO] . Відповідачем [PERSON] надано до суду відзив на позовну заяву, в якому вказує, що проти задоволення позивних вимог позивача не заперечує, позов визнає та просить визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої [PERSON] , померлої [INFO] . Зазначає, що викладене в позовній заяві відповідає фактичним обставинам, які склались з питання прийняття спадщини. Він є рідним братом позивача, їх батьки: [PERSON] та [PERSON] , які знаходились в зареєстрованому шлюбі, який був розірваний 12.04.1995 року до смерті батька. Батько помер [INFO] , після його смерті він не звертався до нотаріальної контори про прийняття спадщини, вважав, що спадок прийняв його брат, позивач по справі, який постійно з дня народження проживав в спадковому будинку. Позивач впорядковував будинок, перебудовував, вдосконалював, а він допомогав йому. Згідно до запису у будинковій книзі батько проживав та був зареєстрований у будинку [ADDRESS] по день смерті, він з братом були також зареєстровані та проживали у спадковому будинку з дня народження. З 27.05.2010 року за сімейними обставинами він знятий з реєстрації та тимчасово у будинку не проживав разом з сім`єю. Їх батько фактично після смерті бабусі [PERSON] спадок прийняв, оскільки проживав та був зареєстрованим разом з нею, але спадок не оформив. Спадковий будинок залишився і на цей час зареєстрованим за бабусею згідно до рішення суду Московського району м.Харкова від 26.07.1966 року. Отже, весь час після смерті бабусі та батька він з братом вважали, що останній прийняв спадок на спадковий будинок. Інших родичів, які б претендували на спадок не було, родичів з якими б спілкувались немає та ніколи не було. Після звернення позивача по справі, на початку літа 2019 року, до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право власності на вказаний будинок в порядку спадкування за законом після батька, стало відомо, що будинок успадкувала за заповітом після смерті бабусі рідна сестра батька. Але спадщину не оформила та заявою поданою до нотаріуса після спливу двох років відмовилась від спадку. Про існування у батька рідної сестри відомо не було, вона ніколи не приходила в гості, не навідувала бабусю, не телефонувала, не спілкувалась з батьком будь-яким чином. Він разом з позивачем подали до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , але нотаріусом було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Ухвалою від 29 липня 2019 року відкрито провадження по справі та призначено до розгляду в підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 17 вересня 2019 року клопотання позивача задоволено та витребовано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Лантьєвої В.В. копії спадкових справ заведених після померлих [INFO] грудня 1998 року [PERSON] , 03 жовтня 2018 року [PERSON] 10 жовтня 2019 року через канцелярію суду від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лантьєвої В.В. надійшли письмові пояснення, в яких вона зазначила, що нею було заведено спадкову справу №32/2016 після померлого [INFO] [PERSON] на підставі поданої заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину [PERSON] , що зареєстрована в книзі обліку спадкових справ під №91 від 21 червня 2016 року та [PERSON] , що зареєстрована в книзі обліку спадкових справ під №92 від 21 червня 2016 року, спадкова справа зареєстрована в Спадковому реєстрі за № 59131268. Але після перевірки належності спадкового майна спадкодавцю (нею перевірено документ, що підтверджує право власності на спадкове майно) встановлено, що титульним власником майна житлового будинку [ADDRESS] за рішенням народного суду Московського району м.Харкова від 26 грудня 1966 року справа №2-1778, є мати померлого спадкодавця [PERSON] , що також померла [INFO] . За перевіркою даних Спадкового реєстру встановлено запис про зареєстровану спадкову справу за № 180/82 після «рос. [PERSON] » Дванадцятою харківської державною нотаріальною конторою, заведеною 14 травня 1982 року, спадкова справа зареєстрована в Спадковому реєстрі за №428927. На її запит Дванадцята харківська державна нотаріальна контора надала інформацію про заведення спадкової справи, свідоцтва про право на спадщину після померлої не видавались, в справі є заява [PERSON] про прийняття спадщини згідно заповіту після померлої матері « [PERSON] », що зареєстрована в книзі обліку спадкових справ за №264 від 14 травня 1982 року, та інша її заява про те, що спадщину вона не прийняла та на неї не претендує, що не зареєстрована в книзі обліку спадкових справ у зв`язку з тим, що заяви про прийняття та відмову від прийняття спадщини приймалися тільки впродовж шести місяців з моменту відкриття спадщини відповідно до норм діючого на той час законодавства, а ця заява подана 06 вересня 1985 року, тобто вона не могла бути прийнята нотаріусом як заява про відмову від прийняття спадщини. Також на її запит Харківський обласний державний нотаріальний архів надав копію заповіту від [PERSON] , де спадкоємцем на все майно призначена [PERSON] . З цього вбачається, що спадкоємцем за заповітом на все майно [PERSON] є [PERSON] , що прийняла спадщину. [PERSON] на момент смерті був зареєстрований з померлою за однією адресою, що підтверджується будинковою книгою, але на момент смерті матері він не був непрацездатною особою та права на обов`язкову частку у спадщині він не мав. Інформації про чоловіка померлої « [PERSON] » немає. Також нею було заведено спадкову справу після померлої [INFO] [PERSON] за №29/2019, що зареєстрована в Спадковому реєстрі за № 64375650 на підставі поданої заяви про видачу свідоцтв про право на спадщину [PERSON] та [PERSON] , що зареєстрована в книзі обліку спадкових справ під №82 від 25 червня 2019 року. Але вони вважаються такими, що спадщину не прийняли. Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлений шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ст..49 ЗУ «Про нотаріат» вона винесла постанови про відмову у видачі свідоцтв про право на спадщину за №379/02-31 від 25 червня 2019 року [PERSON] , №380/02-31 від 25 червня 2019 року [PERSON] . Вважає, що є всі підстави для прийняття спадщини [PERSON] та подальшого оформлення спадщини після померлої [PERSON] , та причини, які він доводить суду як підтвердження неподання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, вважати та визнати поважними. Разом з тим, на виконання ухвали суду від 17 вересня 2019 року надала копії спадкових справ. Ухвалою суду від 11 жовтня 2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Харківську міську раду. Ухвалою суду від 12 грудня 2019 року задоволено клопотання позивача про виклик та допит свідків, закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Присутні в судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали обставини викладені в позовній заяві, просили позов задовольнити в повному обсязі. Присутній у судовому засіданні відповідач [PERSON] підтримав позовну заяву та просив її задовольнити. Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лантьєва Віра Валентинівна присутня в судовому засіданні 27 січня 2020 року позов підтримала, надала через канцелярію суду заяву про розгляд справи без її участі та зазначила, що з рішенням суду згодна. Представник третьої особи Харківської міської ради Хрущ Є.І. присутня в судовому засіданні 27 лютого 2020 року позов не визнала. В останнє судове засідання представник Харківської міської ради не з`явився, повідомлявся про дату та час слухання справи своєчасно та належним чином. Суд, вислухавши доводи учасників справи, пояснення свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 04 грудня 1998 року (а.с.33). Родинні відносини між позивачем та його батьком, підтверджуються повторним свідоцтвом про народження [PERSON] , серії [NUMBER] [NUMBER] виданого 24 липня 1996 року Московським відділом реєстрації актів громадянського стану м.Харкова, запис № 960 (а.с. 28). Після померлого\~ [INFO] [PERSON] \~заведено спадкову\~справу №32/2016\~на підставі\~поданої заяви\~про видачу\~свідоцтва про\~право на\~спадщину [PERSON] , що зареєстрована\~в книзі\~обліку спадкових\~справ під\~№91\~від 21\~червня 2016\~року та [PERSON] ,\~що зареєстрована\~в книзі\~обліку спадкових\~справ під\~№92\~від 21\~червня 2016\~року (а.с.147, 150). Власником майна житлового будинку [ADDRESS] за рішенням народного суду Московського району м.Харкова від 26 грудня 1966 року справа №2-1773, є мати померлого спадкодавця [PERSON] , що також померла [INFO] (а.с.26-27, 31, 158, 160). Відповідно до\~інформаційної довідки\~зі Спадкового\~реєстру \~(спадкові\~справи та\~видані на\~їх підставі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину) встановлено запис про зареєстровану спадкову справу за № 180/82 після «рос. [PERSON] » Дванадцятою харківської державною нотаріальною конторою, заведеною 14 травня 1982 року, спадкова справа зареєстрована в Спадковому реєстрі за №428927 (а.с.176). [PERSON] залишила\~заповіт,\~посвідчений державним\~нотаріусом Дванадцятої\~Харківської державної\~нотаріальної контори\~Іщенко К.А.,\~14\~серпня 1981\~року,\~реєстровий номер\~3-2564,\~яким все\~майно,\~заповіла своїй\~дочці [PERSON] ,\~яка прийняла\~спадщину (а.с.183-184). [PERSON] на момент смерті був зареєстрований з померлою [PERSON] за однією адресою, що підтверджується будинковою книгою (а.с13-17), але на момент смерті матері він не був непрацездатною особою та права на обов`язкову частку у спадщині він не мав. [INFO] померла\~ [PERSON] ,\~що підтверджується\~повним витягом\~№ 00023200\~607\~від 21\~червня 2019\~року з\~Державного реєстру\~актів цивільного\~стану цивільного\~стану громадян\~щодо актового\~запису про\~смерть (а.с.11). Після її\~смерті заведено\~спадкову справу\~за №29/2019, що зареєстрована\~в Спадковому\~реєстрі за\~№ 64375650 на підставі\~поданої заяви\~про видачу\~свідоцтв про\~право на\~спадщину [PERSON] та [PERSON] , що зареєстрована в книзі обліку спадкових справ під №82 від 25 червня 2019 року (а.с.117, 126). Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лантьєвої В.В. від 25 червня 2019 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частку житлового будинку [ADDRESS] після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . Так, зазначено, що [PERSON] не надав документів, що підтверджують факт прийняття спадщини, що не відповідає вимогам про наявність підстав для видачі спадщини відповідно до ст.68 Закону України «Про нотаріат», тому не може отримати свідоцтво про право на спадщину (а.с.8-9). Відповідно до\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 2\~ст. 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Згідно з положеннями ч.ч. 1, 2\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач вказує, що не подав у встановлений законом шестимісячний термін нотаріусу заяву про прийняття спадщини, через те, що йому не було відомо про існування [PERSON] та факту прийняття останньою спадщини після померлої бабусі [PERSON] . Про її смерть нотаріальна контора своєчасно його не повідомила. Щодо спадку після неї ні позивачу, ні відповідачу не було відомо. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , попереджена про кримінальну відповідальність за ст.ст.\~384,\~385 КК України,\~яка є матір`ю позивача та дружиною [PERSON] , підтвердила що її сини не знали про існування їх тітки [PERSON] , а дізнались тільки від нотаріуса. Так, повідомила, що мешкала у будинку [ADDRESS] разом з чоловіком, його матір`ю та зі своїми дітьми. Свекруха ніколи не розповідала, що в неї є донька. Крім того, її не було ні на їх з чоловіком весіллі, ні під час поховання чоловіка та його матері. Свідок також ніколи не чула про сестру чоловіка та не бачила її. Свідок [PERSON] , попереджена про кримінальну відповідальність за ст.ст.\~384,\~385 КК України,\~допитана у\~судовому засіданні,\~пояснила,\~що вона є сестрою матері позивача та була зареєстрована у будинку [ADDRESS] , але там не мешкала. Приходила в гості до сестри приблизно один раз на півроку, раз на рік, інших родичів, крім дітей, чоловіка сестри та його матері, не бачила. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК\~України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно з абз. 6 п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Приписами ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивач подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини з пропуском строку, а саме 25.06.2019 року при тому, що шестимісячний строк для прийняття спадщини сплинув 03.04.2019 року. Оскільки поважність\~причин пропуску\~строку є\~оціночною категорією\~і встановлюються\~у кожному\~конкретному випадку\~судом,\~суд приходить\~до висновку,\~що матеріалами\~справи встановлено,\~що позивач\~ [PERSON] \~дійсно не\~звернувся у\~встановлений законом\~строк після\~смерті [PERSON] \~до нотаріальної\~контори із\~заявою про\~прийняття спадщини, через те, що не знав про існування [PERSON] та вступ останньої до спадщини після померлої [PERSON] . Згідно постанови ВС/КЦС №681/203/17-ц від 17.10.2018 року, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Викладені обставини\~суд вважає\~поважними і\~такими,\~що свідчать\~про наявність\~об`єктивних,\~непереборних та\~істотних труднощів\~для вчинення\~спадкоємцем [PERSON] \~дій щодо\~прийняття спадщини,\~а також\~враховуючи,\~що пропущений\~строк є\~незначним,\~суд приходить\~до висновку\~про наявність\~підстав для\~задоволення позовних\~вимог позивача\~і визначення\~додаткового строку\~для подачі\~заяви про\~прийняття спадщини\~в два місяці з дня набрання рішення суду законної сили, який вважає достатнім. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного та

Outcome: approved