Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-06 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом, яким просить розірвати шлюбу, укладений з [PERSON] , який зареєстрований 10 червня 2000 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану м. Харків реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 559. Позивач в обґрунтування своїх вимог за позовом зазначив, що 10 червня 2000 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харків було зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії [NUMBER] , актовий запис № 559. Від даного шлюбу сторони не мають неповнолітніх дітей. Причиною розірвання шлюбу є різниця характерів та відсутність взаєморозуміння, різні погляди на сімейне життя та обов*язки подружжя, подружні відносини припинені у 2019 році, припинили вести спільне господарство та спільний сімейний бюджет. Позивач вказав, що шлюб розпався остаточно, примирення не можливе, а подальше сімейне життя суперечить його інтересам. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, повідомлявся про дату та час слухання справи своєчасно та належним чином, надав суду заяву, з якої вбачається, що позивач просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить шлюб розірвати. Проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, не з`явилася в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву на позов. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання ЦПК України, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян. Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади. Будучи обізнаним про розгляд справи судом, відповідач відзиву та жодних доказів не подав, а тому розгляд справи здійснений судом на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи. Відповідач відзиву на позовну заяву зі своїми запереченнями суду не надав. 02.06.2021 року суд відкрив провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Інші процесуальні дії суд не здійснював. За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст.280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову, з наступних підстав: : Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 10 червня 2000 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану м. Харків реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 559 (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] видане повторно 01.06.2021 року). Від шлюбу не мають неповнолітніх дітей. Відповідно до ч. 1 ст. 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України встановлює, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно з ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України - суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. У ході судового розгляду встановлено, що шлюбно-сімейні відносини припинені, сторони не ведуть спільне господарство, у них відсутній єдиний сімейний бюджет. Позивач вважає, що збереження родини не є можливим, на примирення він не згоден, відповідач клопотань про надання строку на примирення не надавала, заперечень проти позовних вимог не надходило. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємостосунки подружжя, а саме, що сторони не ведуть спільне господарство, у них відсутній сімейний бюджет, не підтримують шлюбно-сімейні відносини, вважає необхідним шлюб розірвати, так як подальше сумісне життя подружжя і збереження сім`ї за неможливе. Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд, з`ясувавши фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. При таких обставинах, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню. Оскільки відповідач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище « [PERSON] ». Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст.141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved