Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-10 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом до [PERSON], [PERSON], треті особи: Об'єднання житлових кооперативів «СФЕРА», Перша ХДНК про поділ майна подружжя та визнання права власності у порядку спадкування за законом. В обґрунтування позову позивач посилається на наступне: з 12 жовтня 1977 року він перебував у шлюбі із [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина - ? частина квартири [ADDRESS]. Право власності, як зазначає позивач, виникло на підставі сплати в повному обсязі пайового внеску за квартиру в житлово-будівельному кооперативі Об'єднання житлових кооперативів «Сфера» у 1990 році, що підтверджується довідкою кооперативу. Оскільки паєнакопичення сплачувалися із спільних сімейних збережень, квартира є спільною сумісною власністю подружжя. На день смерті [PERSON] у вказаній квартирі були зареєстровані [PERSON] та [PERSON], про що видана довідка ОЖК «Сфера» від 13.06.2014 року за № 290. Позивач своєчасно звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої дружини. У видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом було відмовлено, оскільки у позивача відсутні належні документи, що підтверджують право власності на ім'я померлої, що вимусило позивача звернутися до суду. Крім того, позивач зазначає, що після смерті [PERSON] спадкоємцями першої черги є: її чоловік та діти - відповідачі у справі. Усі вони прийняли спадщину. Враховуючи рівність часток спадкоємців за законом, просив суд визнати за ним право власності на ? частину на квартиру як майно, набуте подружжям під час шлюбу та 1/6 частину вказаної квартири, як спадкове майно за законом після смерті своєї дружини, а всього на 4/6 частини спірної квартири. [PERSON] звернулася із позовом до [PERSON], [PERSON] про визнання права власності на 1/6 частину вказаної квартири у порядку спадкування за законом після смерті її матері, [PERSON]. В обґрунтування позову позивач посилається на наступне: що [ADDRESS] померла її мати - [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина з ? частини квартири [ADDRESS]. Вказана квартира була отримана у спільну власність її батьками внаслідок повної сплати пайових внесків у період шлюбу. Враховуючи рівність часток спадкоємців за законом та кількісних склад спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті [PERSON], просила визнати за нею право власності на 1/6 частину спірної квартири. [PERSON] звернувся із позовом до [PERSON], [PERSON], за змістом якого просив визнати за ним право власності на 1/6 частину квартири у порядку спадкування за законом після смерті його матері - [PERSON]. В обґрунтування позову позивач посилається на наступне: [ADDRESS] померла його мати - [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина з ? частини квартири [ADDRESS]. Вказана квартира була отримана у спільну власність його батьками внаслідок повної сплати пайових внесків у період шлюбу. Враховуючи рівність часток спадкоємців за законом та кількісних склад спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті [PERSON], просив визнати за ним право власності на 1/6 частину спірної квартири. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явився, надав суду заяву, якою підтримує позовні вимоги в повному обсязі, просить розглянути справу за його відсутності, ухвалити рішення по справі, позов задовольнити. Представник позивача [PERSON], яка діяла на підставі довіреності, у судовому засіданні, позов підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити з підстав, викладених у позові. Проти задоволення позовних вимог [PERSON] та [PERSON] не заперечувала. [PERSON] у судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, проти задоволення вимог [PERSON] та [PERSON] не заперечувала. [PERSON] у судовому засіданні свої позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Проти задоволення позовних вимог [PERSON] та [PERSON] не заперечував. Представник Харківської міської ради у судове засідання не з'явився, про дату та час слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, заяви про слухання справи за їх відсутності не надали. Представник третьої особи Об'єднання житлових кооперативів «Сфера» у судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву, якою просить розглянути справу за їх відсутності. Представник третьої особи Першої Харківської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву, якою просить розглянути справу за їх відсутності. Представник третьої особи - Реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції у судове засідання не з'явився, про дату та час слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив. Суд, дослідивши надані докази в їх сукупності, вважає позовні вимоги [PERSON], [PERSON], [PERSON] такими, що підлягають задоволенню виходячи із наступного: Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності в цивільному судочинстві забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з свідоцтва про шлюб виданого повторно Орджонікідзевським відділом державної реєстрації актів Цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 07.02.2014 року серії [NUMBER], 12 жовтня 1977 року було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON], після реєстрації шлюбу [PERSON] було присвоєне прізвище [PERSON]. Згідно рішення Фрунзенської районної ради в м. Харкові від 20.01.2004 року № 10/18 вирішено оформити свідоцтво про право власності на чотирьохкімнатну кооперативну квартиру [ADDRESS] на ім*я [PERSON]; видати їй свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] на ім*я [PERSON]; рекомендувати їй свідоцтво про право власності на квартиру зареєструвати в КП «ХМБТІ». Як вбачається з повідомлення КП «Харківське міське БТІ» від 23.10.2003 року № 1504216 - КП «БТІ» вважає за можливе видати свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] Відповідно до довідки № 21 від 25.07.2014 р. виданої ОЖК «Сфера» перший пайовий внесок в сумі 6 964, 20 руб. за квартиру [ADDRESS] був внесений у 1980 році. Фактична вартість вказаної квартири у сумі 12 676, 88 руб., була сплачена у 1990 році. [PERSON] (свідоцтво про смерть [NUMBER]) була власником квартири [ADDRESS] та була зареєстрована з 11.08.1980 року по день смерті [ADDRESS]. Згідно роз'яснень, викладених в п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 18 вересня 1987 року «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи», пай, внесений подружжям в ЖБК у період сумісного проживання за рахунок спільних коштів, а після повної сплати пайового внеску - квартира, є їх спільним майном і підлягає поділу на загальних підставах. Нормами ст. 22 Кодексу про шлюб та сім'ю України від 20.06.1969 року, який діяв станом на час сплати пайового внеску, передбачено, що майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. За таких обставин, враховуючи, що пайовий внесок на спірну квартиру було внесено під час сумісного проживання подружжя [PERSON] та [PERSON], суд визнає вказану квартиру спільною сумісною власністю подружжя. Оскільки частки співвласників в праві спільної сумісної власності подружжя є рівними, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача [PERSON] щодо визнання за ним права власності на 1/2 частину квартири як на частку в спільній сумісній власності подружжя. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції [PERSON] померла [ADDRESS] у віці 76 років. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого 23.05.1978 року Орджонікідзевським відділом РАГС, актовий запис за № 92, батьками [PERSON], [INFO], є [PERSON] (мати) та [PERSON] (батько). Відповідно до свідоцтва про одруження від 22 листопада 1997 року, 22 листопада 1997 року укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON], [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON]. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого 27.11.1998 року Київським відділом РАГС, актовий запис за № 69 батьками [PERSON], є [PERSON] (мати) та [PERSON] (батько). Після смерті [PERSON] Першою Харківською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу № 114/2014 року. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є її чоловік - [PERSON] та діти - [PERSON] та [PERSON]. Як вбачається з відповіді Першої Харківської державної нотаріальної контори, заповіту [PERSON] не залишила. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, якій його пережив, та батьки. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Згідно повідомлення Першої ХДНК № 28574 від 27.10.2014 р. після смерті [PERSON], померлої [ADDRESS], до 1-ї ХДНК 26 лютого 2014 року надійшла заява № 314 про прийняття спадщини від чоловіка спадкодавця [PERSON], [INFO], який проживає в [ADDRESS], на підставі якої була заведена спадкова справа № 114/2014; 26 лютого 2014 року надійшла заява № 315 про прийняття спадщини від дочки спадкодавця гр. [PERSON], [INFO], яка проживає в [ADDRESS]; 26 лютого 2014 року надійшла заява № 316 про прийняття спадщини від сина спадкодавця [PERSON], [INFO], який проживає в [ADDRESS]. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 36732308 від 26.02.2014 року від імені [PERSON], заповіти не посвідчувалися. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Судом встановлено, що чоловік померлої та її діти звернулися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої у зв'язку з тим, що у позивачів відсутні належні документи на ім'я померлої. Враховуючи принцип рівності часток спадкоємців, кожен з спадкоємців першої черги спадкує по 1/6 (1/2 (спадкове майно) / 3 (кількість спадкоємців) частині квартири [ADDRESS]. Таким чином, позивачі здійснили всі необхідні дії для прийняття спадщини після смерті [PERSON], але не оформили її через обставини, що від них не залежать. За таких обставин суд вважає позовні вимоги позивача [PERSON] обґрунтованими та визнає за ним право власності на 1/2 частину квартири у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя та право власності на 1/6 частину квартири в порядку спадкування за законом після дружини [PERSON], а всього право власності на 4/6 частини квартири [ADDRESS]. Зустрічні позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] щодо визнання права власності на 1/6 частину квартиру за кожним у порядку спадкування за законом після смерті їх матері суд також вважає такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved