Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-08 00:00:00

[PERSON] звернувся із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості та збитків. На обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 08 грудня 2011 року між ним - [PERSON] та відповідачем [PERSON] було укладено договір позики на суму 12000 грн., згідно якого відповідач зобов'язалася повернути вказану позивачу суму до 08 квітня 2012 року. Строк повернення боргу давно минув, але незважаючи на його неодноразові звернення відповідач до цього часу борг не повернула. Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до ст.625 цього Кодексу. Зазначає, що якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов'язаний сплатити неустойку відповідно до ст. ст. 549-552 ЦК України, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України. Згідно зі ст. ст. 549, 550 ЦК України неустойкою є штраф або пеня. Право на неї виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення. Згідно договору позики від 08 грудня 2011 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON], за прострочення виконання зобов'язання до суми основного боргу додаються 5% штраф від суми позики і 0,5% пені від суми позики за кожний день прострочення. Сума неустойки складає 65700 грн.(пеня) + 600 грн. (штраф) = 66300 грн. Відповідно до ч.3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших оставин, які мають істотне значення. В даному випадку, розмір пені також є непропорційно великий в порівнянні з розміром основного боргу. Вважає за можливе зменшити розмір неустойки з 66300 грн. на 16568 грн. Крім того, до суми основного боргу додається сума з урахуванням індексу інфляції - 5352 грн. та 1080 грн. - річні проценти. Загальна сума боргу складає 35000 грн.: 12000 грн. основого боргу + 1080 грн. процентів річних + 16568 грн. зменшеної неустойки + 5352 грн. індексу інфляції. Позивач прохає стягнути на його користь з відповідача суму заборгованості за договором позики від 08 грудня 2011 року в розмірі 35000 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 350 грн. У судовому засіданні позивач [PERSON] свої позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, а саме про стягнення боргу на суму 20000 грн., з яких 12000 грн. - основна сума боргу, 1080 грн. процентів річних, 5352 грн. індексу інфляції, та розмір неустойки прохає зменшити з суми 16568 грн. на 1568 грн., та витрат по сплаті судового збору в сумі 350 грн. Заслухавши сторони, вивчивши всі надані по справі докази та даючи їм оцінку у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог ст.10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін і кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів(суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Також, відповідно до ч.2 ст. 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. У відповідності з ч.2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов'язаний сплатити неустойку відповідно до ст. ст. 549-552 ЦК України, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України. Згідно зі ст. ст. 549, 550 ЦК України неустойкою є штраф або пеня. Право на неї виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення. У судовому засіданні встановлено, що 08 грудня 2011 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір позики на суму 12000 грн., згідно якого позивач передав відповідачу грошові кошти в сумі 12000 грн., а відповідач зобов'язалася повернути позивачу вказану суму до 08 квітня 2012 року (а.с.3). Відповідач [PERSON] зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконала, а саме до 08 квітня 2012 року кошти в сумі 12000 грн. позикодавцеві, тобто позивачу, не повернула, що підтверджується відсутністю підтверджуючого документа про повернення цих грошей позивачу та не заперечується самим відповідачем [PERSON], в зв'язку з чим за відповідачем станом на 08.04.2015 року утворилась заборгованість, яка складається з наступного: 12000 грн. - сума боргу за договором позики, 1080 грн. - 3% річних від простроченої суми ( 3 роки (з 08.04.2012 року по 07.04.2015 року) х 3% в рік = 9%; 9% х 12000 грн. : 100% = 1080 грн.), 5352 грн. - інфляційні нарахування (12000 грн. х 44,6% : 100% = 5352 грн. за період з 08.04.2012 року по 07.04.2015 року), 600 грн. - сума штрафу (12000 грн. х 0,5% : 100% = 600 грн.); 65700 грн. - сума пені (розмір пені за один день = 12000 грн. х 0,5% = 60 грн., кількість днів прострочення з 08.04.2012 року по 07.04.2015 року = 3 роки х 365 = 1095 днів, сума пені = 1095 днів х 60 грн. = 65700 грн.). Відповідно до ч.3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших оставин, які мають істотне значення. В даному випадку, розмір пені є непропорційно великий в порівнянні з розміром основної суми боргу. Суд вважає, як і позивач, дійсно за можливе зменшити розмір неустойки майже в 4 рази з 66300 грн. до 16568 грн., враховуючи ті обставини, що у відповідачки на утриманні знаходиться дитина-інвалід, вона має скрутний матеріальний стан. Крім цього, суд враховує і ту обставину, що і позивач являється пенсіонером в свою чергу, відповідачка свої зобов'язання за договором позики не виконала, а тому суд не знаходить підстав для зменшення суми неустойки лише до 1568 грн., як просить відповідачка. Таким чином, загальна сума боргу складає 35000 грн., з яких: 12000 грн. - сума основного боргу + 1080 грн. процентів річних + 16568 грн. - розмір неустойки + 5352 грн. - індекс інфляції, яка підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] Відповідно до вимог ч.1 ст. 88 ЦПК України судові витрати повинні бути покладені на відповідача, а саме слід стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати по сплаті судового збору в сумі 350 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved