Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-27 00:00:00

[PERSON] звернулась в Монастириський районний суд Тернопільської області з позовом до Устя-Зеленської сільської ради Монастириського району Тернопільської області в якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті: [PERSON], яка померла [INFO]. Вимоги позивача обґрунтовані тим, що [INFO] померла її бабця - [PERSON]. Позивач у позовній заяві зазначає, що після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, зокрема на: - земельну ділянку площею 0,32 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Устя-Зеленської сільської ради Монастириського району Тернопільської області згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER]; - земельну ділянку площею 0,65 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Устя-Зеленської сільської ради Монастириського району Тернопільської області згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER]. На вказане майно [PERSON] було складено заповіт на її ім'я - [PERSON], прізвище якого вона змінила при реєстрації шлюбу. Проте в даний час вона не може оформити в нотаріальній конторі спадщину в установленому законом порядку, тобто нотаріально, оскільки у встановлений строк заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подала через відсутність достатніх коштів для оформлення спадщини та через незадовільний стан її здоров'я внаслідок хвороби, що не дало їй можливості вчасно звернутись в нотаріальну контору та подати заяву про прийняття спадщини. Позивач, посилаючись на ст. 1272 ЦК України, просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини після смерті [PERSON] Позивач - [PERSON] в судове засідання не з'явилася, проте подала суду заяву про розгляд справи в її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, суду подав заяву в якій просить розглядати справу без участі їхнього представника. Відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в с.Лука Монастириського району Тернопільської області, у віці 82 років померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 22.05.2006 року Устя-Зеленською сільською радою Монастириського району Тернопільської області, копія якого міститься в матеріалах справи. Ще за життя [PERSON] належали: - земельна ділянка площею 0,32 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Устя-Зеленської сільської ради Монастириського району Тернопільської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], довідкою виданою виконкомом Устя-Зеленської сільської ради Монастириського району Тернопільської області від 27.07.2017 року за №765; - земельна ділянка площею 0,65 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Устя-Зеленської сільської ради Монастириського району Тернопільської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], довідкою виданою виконкомом Устя-Зеленської сільської ради Монастириського району Тернопільської області від 27.07.2017 року за №765. Як вбачається з заповіту складеного в с.Устя-Зелене 23.02.1998 року, посвідченого секретарем виконкому Устя-Зеленської сільської ради народних депутатів Монастириського району Тернопільської області та зареєстрованого в реєстрі за №6, [PERSON] заповіла на випадок своєї смерті все своє майно своїй внучці - [PERSON]. Родинні відносини між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується: -Свідоцтвом про народження серії [NUMBER], згідно якого батьками [PERSON], [INFO] є [PERSON] - батько та [PERSON] - мати; -Свідоцтвом про народження серії [NUMBER], згідно якого [PERSON] є мамою [PERSON] який є батьком [PERSON], а тому відповідно [PERSON] є внучкою [PERSON]; -Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00002815461 сформованого 14.04.2010 року, згідно якого позивач [PERSON] змінила своє дошлюбне прізвище «[PERSON]» на «[PERSON]». Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 2 ст. 1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Приписами ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до вищевказаного пункту зазначеної постанови, додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Позивач у своїй позовній заяві зазначає, що пропустила встановлений у шість місяців строк для подання заяви про прийняття спадщини та не подала вказаної заяви, оскільки після смерті спадкодавця в неї були відсутні достатні кошти для оформлення спадщини, а також через незадовільний стан здоров'я, що не дало їй можливості вчасно звернутись в нотаріальну контору та подати заяву про прийняття спадщини. Пропущення встановленого законодавством строку для подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини в зв'язку з тривалим нездужанням та незадовільним матеріальним становищем, що підтверджується матеріалами справи, суд вважає істотними труднощами, через які позивач не змогла реалізувати своє право на подачу заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини в установленому законом порядку. З врахуванням вищевикладеного та беручи до уваги те, що позивач пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з причини тривалого нездужання та незадовільного матеріального становища, що не дало об'єктивної можливості позивачу для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що позивач є спадкоємцем за заповітом і причини пропуску строку прийняття спадщини є поважними, а тому слід визначити позивачу [PERSON] додатковий строк - три місяці на подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Outcome: approved