Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-11 00:00:00

[PERSON] звернулась в суд з позовом до [PERSON] в якому просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 10000 гривень та моральну шкоду в розмірі 15000, які завдані їй пошкодженням квартири № 1 в житловому будинку № 3 по вул. Ніни Сосніної в м. Малині Житомирської області. В судовому засіданні позивач позов підтримала та пояснила, що внаслідок здійснення власником квартири [ADDRESS] [PERSON] перебудови своєї квартири, у квартирі позивача зявились тріщини та став протікати дах. В районі стику квартир залишено простір, який нічим не заповнений. На усунення цих недоліків їй потрібно витратити 10000 гривень. Крім того пошкодження її квартири заподіює їй моральну шкоду, яку вона оцінює в 15000 гривень. З цих підстав просить позов задовольнити. Відповідач і її представник позов не визнали та пояснили, що всі пошкодження квартири позивача, які були викликані ремонтними роботами, усунуті, а ті тріщини, на які вказує позивач, виникли ще задовго до ремонту. За таких обставин просить в позові відмовити. Суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог та дослідивши надані сторонами докази, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачу на праві спільної сумісної власності з іншими особами належить квартира [ADDRESS] (а.с. 5). Інша ? частина будинку № 3 по вул. Ніни Сосніної в м. Малині Житомирської області, що становить квартиру № 2, належить [PERSON] (а.с. 57-60). Згідно акту обстеження земельної ділянки по вул. Ніни Сосніної 3 в м. Малині Житомирської області від 21 лютого 2013 року, який складений представниками відділу містобудування та земельних відносин Малинської міської ради, відповідач здійснювала перебудову своєї частини житлового будинку відповідно до параметрів проекту будівельного паспорту (а.с. 8). Однак дані будівельні роботи вона розпочала без належного дозволу. Лише після завершення будівництва відповідач здала в експлуатацію самовільно збудований об?єкт. Дані обставини підтверджуються листами інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Житомирській області (а.с. 9, 11). Відповідно до будівельного паспорту (а.с. 61-83) та витягу з реєстру права власності на нерухоме майно (а.с. 34) відповідач добудувала до належної їй частини будинку № 3 по вул. Ніни Сосніної в м. Малині Житомирської області магазин промислових товарів та стала власником цього магазину. Під час здачі вищевказаного магазину в експлуатацію відповідач повинна була усунути недоліки будівництва, а саме: заповнити пінозолом проміжок між стіною квартири [ADDRESS] та стіною магазину, який прибудований до квартири № 2 цього ж будинку (а.с. 108). При проведенні судової будівельно-технічної експертизи було встановлено (а.с. 118-139), що внаслідок здійснення прибудови до квартири [ADDRESS] виникли наступні дефекти та пошкодження: -простір між внутрішніми стінами квартири № 1 та магазину, на глибину близько 1,5 метра та по всій довжині 7,03 метра, не заповнений піноізолом, як вказано в «[PERSON] на закриття прихованих робіт» (а.с. 108); -тріщини в штукатурці фасаду квартири № 1 в місцях стику, пошкодження штукатурки у вигляді набризків штукатурного розчину, відкрита ділянка на стику покрівлі будинку та магазину. Вищевказані дефекти та пошкодження в процесі здійснення будівництва не усунуті. Розмір шкоди, завданий власнику квартири [ADDRESS], становить 2953 гривні. Відповідно до ст. 22, 1166 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Крім того згідно ст. ст. 23, 1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом. Як встановлено судом, відповідач під час здійснення самочинного будівництва допустила пошкодження квартири позивача, чим завдала позивачу матеріальну шкоду в розмірі 2953 гривні. Матеріальна шкода завдана саме неправомірними діями відповідача, оскільки вона проводила будівельні роботи без передбаченого законом дозволу, а після закінчення будівельних робіт не усунула виявлені недоліки. У зв?язку з цим суд стягує з відповідача на користь позивача заподіяну матеріальну шкоду в розмірі 2953 гривні. Також суд вважає, що пошкодження квартири позивачу завдана і моральна шкода. Дана шкода завдана саме з вини відповідача, оскільки відповідач передбачала можливість пошкодження майна позивача внаслідок самочинного будівництва, але ставилася до цього байдуже. Виходячи з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань позивача, а також з засад виваженості, розумності і справедливості, суд оцінює завдану позивачу моральну шкоду в розмірі 500 гривень. В решті позову суд відмовляє за безпідставністю. Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, суд керується ст.ст. 79, 84-88 ЦПК України і стягує з відповідача на користь позивача, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, понесені нею витрати на сплату судового збору (а.с. 1) та проведення експертизи (а.с. 140). Суд не відшкодовує позивачу витрати на правову допомогу (а.с. 143), оскільки позивачем не надано доказів, що їй надавалась правова допомога адвокатом або іншим фахівцем у галузі права. Крім того суд не відшкодовує позивачу витрати на реєстрацію довіреності (а.с. 140) та витрати на вчинення нотаріальних дій по оформленню довіреності (а.с. 142), оскільки дані витрати не є судовими витратами.

Outcome: partial