Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-18 00:00:00

[PERSON] звернувся\~до Трускавецького\~міського суду\~Львівської області\~з позовом\~до Трускавецької\~міської ради\~про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини\~та встановлення\~факту родинних\~відносин,\~третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору:\~ [PERSON] .Позов мотивований тим, що він та [PERSON] є дітьми [PERSON] [INFO] його батько помер. З 2012 року батько проживав разом з ним у Трускавці. До цього батько проживав у с. Максимівка Старосамбірського району, де залишився належний йому житловий будинок. Ще при житті батько казав, що цей дім залишить синові. Після смерті батька у 2018 році він поїхав на заробітки за кордон. Оформлення документів по спадщині планував розпочати по приїзду з-за кордону. Після смерті батька у квартирі у Трускавці проживав його племінник, який наприкінці 2019 року повідомив його, що у документах діда знайшов заповіт на його ім`я. Він звернувся до нотаріуса, де йому повідомили про необхідність поновити строк для прийняття спадщини. Одночасно у заповіті його батько вказав, що усе своє майно заповідає своєму синові, [PERSON] . У заповіті зазначено дані батька [PERSON] , однак у його свідоцтві про народження зазначено, що його батьком є [PERSON] , а не [PERSON] . З розповідей матері йому стало відомо, що його батько був у свій час репресований, а перед одруженням змінив своє по батькові. Його первинне свідоцтво про народження не збереглося. Відсутній також і актовий запис про народження. Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю три місяці після набрання рішенням законної сили, а також встановити факт родинних відносин між [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] , а саме: те, що [PERSON] є батьком [PERSON] . Позивач [PERSON] звернувся до суду з заявою, у якій просив проводити розгляд справи у відсутності сторони позивача, просив позовну заяву задовольнити у повному обсязі. Представниця відповідача у судове засідання не з`явилася, до суду надіслала заяву, у якій просила проводити розгляд справи у відсутності представника відповідача, при вирішенні справи вказала, що покладається на думку суду. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] звернулася до суду з заявою, у якій просила проводити розгляд справи у її відсутності, вказала, що позовні вимоги підтримує та просить позовну заяву задовольнити. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Згідно\~зі ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 02 травня 2018 року Трускавецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області. Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 22 квітня 1977 року у с. Терло Старосамбірського району Львівської області, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] . Відповідно до заповіту, складеного 11 червня 2007 року та посвідченого секретарем виконкому Терлівської сільської ради Старосамбірського району Львівської області Кравчишин Г.С., [PERSON] року народження, на випадок своєї смерті заповів усе своє майно, що буде належати йому на день її смерті, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося, а також все те, на що він за законом буде мати право, синові [PERSON] , [INFO] . З листа приватного нотаріуса Трускавецького міського нотаріального округу Кенц-Березюк І.М. від 27 лютого 2020 року № 13/01-16 вбачається, що [PERSON] пропустив встановлений шестимісячний строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а тому йому рекомендовано звернутися до суду. Крім цього, у судовому засіданні встановлено, що при огляді документів невірно вказано по батькові заявника. Встановлення даного факту має для заявника юридичне значення, так як від цього залежить виникнення особистих немайнових та майнових прав заявника. Відповідно до ст. 315 ЦПК України в судовому порядку встановлюються факти родинних відносин між фізичними особами. Дослідивши надані суду документи, суд приходить до висновку, що слід встановити встановити юридичний факт родинних відносин, а сааме: що [PERSON] , який помер [INFO] , є батьком\~\~ [PERSON] , [INFO] . Згідно з ч.1\~ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України\~встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Зазначене\~\~ положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід\~\~перевіряти\~\~наявність\~\~або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право\~\~на\~\~спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними,\~\~непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~не застосовуються.\~\~\~\~ Норми\~ст. 1272 ЦК\~щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності\~ЦК України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки, як зазначає позивач, безпосередньо після смерті батька він тривалий час перебував за межами України, а про заповіт довідався тільки наприкінці 2019 року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі наведеного та

Outcome: approved