Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою, згідно якої просить визначити йому додатковий термін - шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його батька - [PERSON], який помер [INFO] року. Зазначає, що він є рідним сином [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження, а також підтверджується рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 8.09.2017 року про встановлення факту, що має юридичне значення, оскільки в їх з батьком прізвищах була зроблена помилка. Його батько був літньою людиною, довго хворів та [INFO] року помер у віці 87 років. Після смерті батька він отримав свідоцтво про смерть та дізнався у нотаріуса, що грошова сума за оформлення прийняття спадщини дуже велика і на той момент він не мав можливості сплатити послуги нотаріуса, тоді він вирішив поїхати на заробітки, а потім звернутися до нотаріуса і оформити спадкові документи належним чином. Нотаріус також звернув увагу на той факт, що у позивача та його померлого батька різні написання прізвища і йому було рекомендовано звернутися до суду для встановлення факту, що має юридичне значення. Він вважав, що оскільки є сином спадкодавця, то має право прийняти спадщину без визначення якогось терміну. Повернувшись з заробітків позивач звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, крім того звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак йому в усній формі було повідомлено, що ним було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому йому було потрібно звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Батькові позивача на праві приватної власності належав будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS], що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно. Інших спадкоємців окрім нього не має. Вважає, що зазначені ним факти є поважною причиною пропуску строку встановленого для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті його батька. Позивач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Разом з тим, від нього до суду надійшла заява, згідно якої він просив справу розглядати у його відсутність, підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі (а.с. 19). Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд розглядає справу за відсутності представника відповідача. Відповідно до ст. 224 ЦПК України суд вважає можливими проводити заочний розгляд справи за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів, проти чого позивач не заперечував. Суд, дослідивши докази у справі, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом достовірно встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження, складеного російською мовою, серії [NUMBER], виданого 21 листопада 1980 року, «[PERSON]» народився [INFO] року, його батьками є «[PERSON]» та «[PERSON]», про що в книзі записів актів цивільного стану про народження 21.11.1980 року був зроблений актовий запис № 1195 (а.с.6). Згідно копії паспорта громадянина України [PERSON] народився [INFO] року в місті Артемівську Донецької області (а.с.5). Згідно договору міни квартири на жилий будинок, посвідчений 16 листопада 1999 року завідуючей Першої Артемівської державної нотаріальної контори Букрей Г.П., зареєстровано в реєстрі за № 1-5734, [PERSON] та [PERSON] здійснили обмін належних їм на праві особистої власності квартири на жилий будинок, належний [PERSON] на піставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом виданого Другою Артемівської державною нотаріальною конторою 22.04.1997 року за реєстром № 1858 та зареєстрованого в Артемівському БТІ 11.11.1999 року за № 1-55 жилий будинок з надворними спорудами та побудовами, який знаходиться в селі Раздолівка Артемівського району [ADDRESS] переходить у власність [PERSON] (а.с.8). Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого Комунальним підприємством «Артемівське бюро технічної інвентаризації» № 16284262 від 15.10.2007 року, реєстраційний номер 20645999, та довідки від 24.10.2017 року КП «Бахмутське бюро технічної інвентаризації», інформація станом на 31.12.2012 року, [PERSON] є власником будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] на підставі договору міни /1-5734/ 16.11.1999 року /Перша Артемівська державна нотаріальна контора, форма власності - приватна, частка - 1/1, дата прийняття рішення 15.10.2007 року (а.с.9,27). Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого виконкомом Роздолівської сільської ради Бахмутського району, серія [NUMBER], [PERSON] помер [INFO] року у віці 87 років, про що [INFO] року складено відповідний актовий запис № 8 (а.с.7). Рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 8.09.2017 року встановлений факт того, що [PERSON], [INFO] є сином [PERSON], [INFO], який помер [INFO] року (а.с.11). Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON], [INFO] є сином [PERSON], [INFO], який помер [INFO] року. Згідно довідки від 15.09.2017 року, виданої в.о. старости Роздолівського старостинського округу № 8 [PERSON], [INFO], який зареєстрований в [ADDRESS], що на підставі даних по господарського обліку, «Погосподарська книга № 1 на 2016 - 2020 роки», його батько [PERSON], дійсно був зареєстрований за адресою: [ADDRESS], по день його смерті [INFO] року (а.с.10). Відповідно до листа завідувача Другої Бахмутської державної нотаріальної контори Балицької Л.А. від 24.10.2017 року № 1440/01-16 та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № [NUMBER] від 20.10.2017 року, після смерті [PERSON], померлого [INFO] року спадкова справа не заводилась, тому і свідоцтво про право на спадщину не видавалось, заповіт відсутній (а.с.28-30). Відповідно до листа завідувача Першої Бахмутської державної нотаріальної контори Шеллар В.Л. за № 1894/01-16, згідно даних з Реєстру спадкових справ спадкова справа на майно [PERSON], який помер [INFO] року, спадкова справа не відкривалась, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Одночасно повідомлено, що згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру заповіт від імені [PERSON] не складався (а.с.31-33). Згідно листа завідувача державної нотаріальної контори Степанова В.В., відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за № 49618233 від 26.10.2017 року та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за № 49618250 від 26.10.2017 року, з заявою про прийняття спадщини після померлого [INFO] року [PERSON] до Соледарської державної нотаріальної контори ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась, заповіт від імені [PERSON] не складався (а.с.34-36). Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог та заперечень. Згідно ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1 ст.1220 ЦК України). Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом достовірно встановлено, що позивач не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки у нього та його померлого батька були різні написання прізвища в документах і він був змушений спочатку звернутися до суду для встановлення факту, що має юридичне значення. Вказані причини суд визнає непереборними та такими, що істотно утруднювали позивачеві можливість подання заяви про прийняття спадщини в строк, визначений законом. Вище приведені обставини та факти у їх сукупності надають суду можливість зробити висновок про те, що в ході судового розгляду справи позивачем було обґрунтовано доведені ті обставини, на які він посилався як на підстави своїх вимог. З огляду на вищевикладене, оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а тому суд визначає позивачу - спадкоємцю за заповітом додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Outcome: partial