Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання договору підряду № 01/12-11 від 01.12.2011 року, стягнення грошових коштів, сплачених в рахунок виконання робіт та збільшивши свої позовні вимоги просить суд: - розірвати договір підряду № 01/12-11 від 01.12.2011, укладений між ФОП [PERSON] і [PERSON]; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] відшкодування збитків, які завдані неналежним виконанням договору підряду № 01/12-11 від 01.12.2011 року у розмірі 62\~566,23 гривень; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] відшкодування упущеної вигоди у розмірі 16\~537,50 гривень; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на правову допомогу у розмірі 8000 гривень. Заявлені позовні вимоги [PERSON] обґрунтовує наступним. 01 грудня 2011 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] був укладений договір підряду № 01/12-11, згідно з яким [PERSON] повинен був поставити і передати у власність [PERSON] будівельні матеріали, які визначались Кошторисним розрахунком, надати послуги по будівництву будинку з оциліндрованого брусу в смт Затока на ділянці № 715 коп.. «Дружба». В заяві про збільшення позовних вимог [PERSON] зазначив, що повний розрахунок за виконану роботу з [PERSON] було проведено 25.04.2012 року. Після завершення будівництва [PERSON] була прийнята виконана робота підрядника [PERSON] На той час недоліки по виконаному будівництву ним не були виявлені оскільки для цього необхідний певний час. Результатом роботи [PERSON] [PERSON] був незадовільний тому направив на його адресу претензію в якій зазначив, що за умовами договору якість будівельного матеріалу повинна відповідати встановленим стандартам, технічним умовам, крім того, вказав на намагання [PERSON] приховати не якість матеріалів оскільки не було складено акт прийому-передачі матеріалів. Також, в наданій претензії позивач вказував на порушення умов щодо розміру будинку, порушення технології його укладення, що призвело до його деформації, тому позивач вимагав повернення йому сплачених коштів за договором підряду в розмірі 34\~000 гривень та виплати за моральну шкоду в розмірі 10\~000 гривень. 07.12.2012 року [PERSON] була направлена Відповідь на претензію, в якій були спростовані і не сприймались його доводи щодо недоліків матеріалу, порушень при виконанні підряду та запропоновано скласти двосторонній акт виявлених недоліків при будівництві із зазначенням строків усунення виявлених недоліків. В своїй заяві про збільшення позовних вимог від 30.11.2015 року [PERSON] зазначає наступне. Він вважав, що до 01.06.2012 року будівництво будинку вже буде закінчено тому 10.04.2012 року уклав договір оренди з [PERSON] про надання йому у користування цього будинок з 01.06.2012 року до 30.09.2012 року. Розмір орендної плати складав 15\~000 гривень. [PERSON] 16.04.2012 року отримав вказану суму від [PERSON], а 05.06.2012 року повернув кошти, так як будинок не було побудовано. Таким чином, 15\~000 гривень є збитками (упущена вигода), які повинні бути відшкодовані. Сплата за договором підряду становила 34\~000 гривень, згідно з квитанцією останній розрахунок проводився 25.04.2012 року. Час прострочення виконання [PERSON] починає з 01.05.2012 року до 31.10.2015 року. Остаточну суму з урахуванням інфляції [PERSON] вказує в розмірі 58\~996,23 гривень. 3% річних з 01.05.2012 року до 31.10.2015 року (42 місяця) з 34000 грн. складають: 42 міс/12 міс х 0,03 х 34000 грн. = 3570 гривень. Усього 58\~996,23 гривень + 3570 грн. = 62566,23 грн. Для упущеної вигоди: Час прострочення виконання (15000 гривень) починає рахувати з 05.06.2012 року до 31.10.2015 року (так як на день подання заяви листопад місяць ще не закінчився). Остаточна сума з урахуванням інфляції складає 26106,07 грн. 3% річних з 05.06.2012 року до 31.10.2015 року (41 місяць) з 34000 грн. складають: 41 міс/12 міс х 0,03 х 15000 грн. = 1537,50 грн. Усього 15\~000 грн. + 1\~537,50 грн. = 16\~537,50 грн. Загальна сума відшкодування збитків складає 79103,73 грн. Позивач у судове засідання не зявився, про час та місце судового засідання був сповіщений належним чином, його представник [PERSON] у судовому засіданні повністю підтримав уточнені позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце слухання справи сповіщався, його представник [PERSON], у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, які вона вважає незаконними та необґрунтованими. Вивчивши матеріали справи, заслухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, суд приходить до наступного. У судовому засіданні встановлено, що 01.12.2011 року в м. Білгород-Дністровському між позивачем та відповідачем був укладений Договір підряду № 01/12-11 (далі - Договір), відповідно до п.1.1. якого виконавець відповідач по справі, зобовязується в установлений строк поставити і передати у власність Замовника позивача, будівельні матеріали, найменування, кількість і вартість матеріалів, а також інші умови визначаються кошторисним розрахунком, що є Додатком № 1 до цього Договору та його невід'ємною частиною з моменту його підписання. Надати послуги з будівництва будинку з оциліндрованих колод за адресою: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, смт Затока, коп.«Дружба», діл. № 715 згідно архітектурно-планувального рішення, що є Додатком № 2 до цього Договору та його невід'ємною частиною з моменту його підписання. Згідно з п. 1.2. вказаного Договору підряду від 01.12.2011 року, позивач зобовязується прийняти Матеріали і надані послуги та виплатити оговорену Договором ціну. Відповідно до п.2.4. Договору, датою розрахунку за Договором вважається остання оплата здійснена Замовником, згідно п.2.3.5 цього Договору, шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Виконавця або внесення грошових коштів готівкою в касу Виконавця. Разом з тим, зміст Договору не містить пункт 2.3.5, тому суд, враховуючи суттєвий зміст Договору та виходячи з принципу аналогії, вважає, що повний розрахунок позивача з відповідачем відбувся, що підтверджується Квитанцією до прибуткового касового ордеру від 25.04.2012 року, згідно з якою [PERSON] здійснив виплату в розмірі 7\~000 гривень за договором № 01/12-11, а [PERSON] прийняв кошти. В своїй позовній заяві [PERSON] зазначає, що після завершення будівництва, ним була прийнята остаточна виконана робота Підрядника та на той час недоліки по виконаному будівництву не були проявлені так як для цього необхідний час. Таким чином, судом встановлено, що позивач, приймаючи виконану роботу за договором підряду, жодних претензій не висказав, роботу підрядника оплатив у повному обсязі 21.04.2012 року та 25.04.2012 року (згідно квитанцій). У відповідності до пункту 3.3. Договору, претензії, пов'язані з невідповідністю матеріалів і робіт за якістю можуть бути заявлені Замовником Виконавцю в розумний термін після виявлення недоліків матеріалів і робіт. Відповідно до ч. 1 ст. 853 ЦК України, замовник зобовязаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.Якщо замовник не робить такої заяви, він втрачає права у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Однак, під час здачі обєкту відповідачем позивачу Замовнику, останній не висказав жодних претензій та не вказав на недоліки, про що стверджує сам позивач і підтверджується поясненнями відповідача та свідченнями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], які були задіяні в будівництві обєкту. Наявність недоліків і строки їх усунення фіксуються Сторонами в двосторонньому акті виявлених недоліків. Якщо Виконавець протягом строку, встановленого в акті виявлених недоліків, не усуне недоліки або не замінить Матеріали, Замовник має право усунути недоліки силами іншої особи або придбати Матеріали з оплатою понесених витрат за рахунок Виконавця (п.4.3. 4.4. Договору). Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об'єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою (ч.6 ст. 882 ЦК України). Саме тому, отримавши претензію [PERSON] відповідач Виконавець, в своїй відповіді 07.12.2012 року запропонував позивачу у будь-який зручний спосіб (письмово або по телефону) повідомити про час і місце, у які може бути складено двосторонній акт виявлених недоліків при будівництві із зазначенням строків усунення виявлених недоліків. Однак, матеріали справи не містять доказів того, що позивач якимось чином відреагував на пропозицію відповідача, що приводить до висновку про ігнорування позивачем такої пропозиції. Відповідно до ст.. 858 ЦК України, відповідно якої якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: - безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; - пропорційного зменшення ціни роботи; - відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків (ст.. 852 ЦК України). Отже, розірвання договору підряду за чинним законодавством України можливе лише за наявності у роботі істотних недоліків. Відповідно до ч.12 ст. 1 ЗУ «Про захист прав споживача», істотний недолік це недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. В позовній заяві позивач вказує, що спірна будівля була деформована у звязку з тим, що після завершення будівництва вона повинна накриватися для зменшення негативного впливу атмосферних опадів та повторно оброблятися антисептиком, що позивачем не було зроблено через недостатню інформованість, в чому він звинувачує відповідача, який нібито в супереч вимог ст.. 847 ЦК України не повідомив його про таку необхідність. Згідно з ст.. 847 ЦК України, \~підрядник зобов'язаний своєчасно попередити замовника: про недоброякісність або непридатність матеріалу, одержаного від замовника; про те, що додержання вказівок замовника загрожує якості або придатності результату роботи; про наявність інших обставин, що не залежать від підрядника, які загрожують якості або придатності результату роботи. Аналіз даної норми вказує на те, що обовязком підрядника є те щоб попередити замовника про виявлені ним обставини, що загрожують придатності результатів робіт, що виконуються, або створюють неможливість її завершення у строк. Такими обставинами можуть бути непридатність або недоброякісність наданих замовником матеріалів, устаткування, технічної документації або переданої для обробки речі, можливі несприятливі для замовника наслідки виконання його вказівок про спосіб виконання робіт. Однак, дана норма не встановлює обовязок виконавця провести інструктаж для замовника з порядку використання подібних обєктів. Тому, суд не вважає посилання позивача щодо цього обґрунтованими та правомірними. Підтвердженням того факту, що використані матеріали для будівництва будинку були належної якості та належним чином оброблені, є не тільки свідчення свідків які були вище зазначені, а й висновки державної санітарно - епідеміологічної експертизи та сертифікати відповідності, що свідчать про якісний будівельний матеріал, і свідчення власника такого ж самого будинку - [PERSON], який будувався відповідачем в той самий час, в тій самій місцевості та з тих же матеріалів що і спірний будинок, однак власниця, на відміну від позивача, результатами роботи ФОП [PERSON] задоволена та по сьогоднішній день ніяких претензій у неї не виникло, оскільки будинок в хорошому стані, нею експлуатується та вона там мешкає разом зі сімєю. Крім того, договір підряду укладений між відповідачем та [PERSON] ідентичний договору підряду укладеного між сторонами, різниться лише в адресі, розмірів обєкту та особистості замовника. Стороною Позивача в якості доказу був наданий висновок експерта [PERSON] про технічний стан та причини виникнення пошкоджень будівельних конструкцій споруджуваного будинку з оциліндрованої колоди за адресою: Одеська область, Білгород - Дністровський район, смт Затока, садівничий кооператив «Дружба», ділянка №715 від 27.02.2014 року. Але даний доказ, отриманий з порушенням порядку встановленого ЦПК України, тому відповідно до вимог ст. 59 ч. 1 ЦПК України не може судом братися до уваги з наступних підстав. По-перше, відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ст. 66 ЦПК України висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, задані судом. Однак, висновок експерта, наданий стороною позивача, не відповідає вимогам ст. 66 ЦПК України, тому що його висновки зроблені у результаті констатування фактів, які експерт сам врахував важливими. Ніяких питань, в тому числі судом, до нього взагалі не ставилося та клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи суду не заявлялося жодною з сторін. По-друге, відповідно до ч. 2 ст. 53 ЦПК України як експерт може залучатися особа, яка відповідає вимогам, встановленим Законом України «Про судову експертизу», і внесена до Державного реєстру атестованих судових експертів. Відповідно до додатку до висновку [PERSON] є експертом згідно кваліфікаційного сертифіката, виданого атестаційною архітектурно-будівельної комісії та відповідно до Державного реєстру атестованих судових експертів України данні про нього відсутні (витяг з реєстру є в матеріалах справи). Тобто висновок зроблено особою, що не мала права надавати судові експертні висновки. Свідчення бабусі позивача [PERSON], суд враховує як доказ незадовільного технічного стану будинку, на що вказував сам позивач, але дані свідчення не можу розцінюватись як належний доказ вини [PERSON] в порушенні прав позивача. Таким чином, позовні вимоги про розірвання договору підряду №01/12- 11 від 01.12.2011 року, укладеного між [PERSON] та фізичноюособою-підприємцем [PERSON] та стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] відшкодування збитків, які завдані неналежним виконанням договору підряду у розмірі 62 566,23 гривень є безпідставними, необґрунтованими та задоволенню не підлягають. Щодо стягнення з відповідача упущеної вигоди у сумі 16\~537,50 гривень, то на думку суду, посилання позивача на положення статті 22 ЦК України є помилковими та безпідставними з огляду на наступне. Відповідно до ч. 1-2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Як зазначено в п.2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України « Про практику розгляду судами цивільних\~\~справ за позовом про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними,\~\~між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок\~\~та є вина зазначеної особи. Разом з тим, судом не встановлено факт неправомірних дій (винної поведінки) та самої вини відповідача, що призвела до порушення ним прав [PERSON], більш того, суду не відомо які саме обставини не дали змогу позивачу заробити кошти від здачі в оренду будинку, оскільки не зрозумілими є підстави відмови орендаря [PERSON] від експлуатації будинку, посилання на неготовність деревяного будинку до проживання в ньому не свідчить про неналежне виконання відповідачем своїх договірних зобовязань, що призвели до відмови [PERSON] від оренди будинку. Тобто ці твердження позивача є такими, що не підтверджені жодним належним та допустимим доказом. Згідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» за № 14 від 18.12.2009 року, - рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. У звязку з цим суди повинні неухильно додержуватись вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі (ч.1 ст. 213 ЦПК). Беручи до уваги відсутність підстав для задоволення позовних вимог про розірвання договору, відшкодування збитків та стягнення упущеної вигоди, суд відмовляє [PERSON] у їх задоволенні та одночасно відмовляє у стягненні витрат на правову допомогу в розмірі 8\~000 гривень, оскільки, по-перше, дана вимога похідна від попередніх вимог та може бути задоволена у разі їх повного задоволення або однієї з них, по-друге, суду не надано розрахунок витрат, повязаних з наданням правової допомоги по справі і складений з дотриманням вимог щодо потраченого часу та інших ресурсів. За таких підстав, оцінивши всі зібрані за справою докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] є недоведеними та необґрунтованими, тобто такими, що не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed