Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-10 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин з троюрідною сестрою [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON]) [PERSON], яка померла 29.04.2015 року. В обґрунтування своїх вимог [PERSON] посилається на ті обставини, що 29.04.2015 року померла його троюрідна сестра [PERSON], після смерті якої залишилася квартира [ADDRESS]. На даний час заявник є єдиним спадкоємцем за законом після смерті своєї сестри [PERSON], однак не може прийняти спадщину через неможливість документального підтвердження ступеню їх споріднення. Саме тому він змушений був звернутися до суду з відповідною заявою про встановлення факту родинних відносин з нею. В судовому засіданні [PERSON] підтримав заявлені ним вимоги в повному обсязі та пояснив, що з [PERSON] вони були троюрідними братом та сестрою по батьківській лінії, детально розповівши про кожного члена їхнього родинного древа. З дитинства вони стали дуже близькими, оскільки ними обома опікувався рідний брат його батька [PERSON], а деякий час у тяжкі післявоєнні роки він та [PERSON] з матір'ю навіть проживали всі разом у родині цього дядька. З того часу і до самої смерті спадкодавиці вони з заявником трималися разом, постійно листувалися, телефонували та провідували одне одного, допомагали в різних життєвих ситуаціях, тобто протягом всього життя підтримували теплі родинні відносини. Також [PERSON] зауважив, що нині він є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON], оскільки за життя вона була одинокою: з чоловіком [PERSON] прожила лише декілька років після одруження, її мати померла у 1984 році, а дітей вона не мала. Крім того, за життя нею неодноразово висловлювалося бажання залишити свою квартиру саме заявникові з родиною. Представник заявника [PERSON] в судовому засіданні також підтримала заявлені [PERSON] вимоги та пояснила, що у позасудовому порядку дійсно було зроблено безліч спроб встановити факт родинних відносин заявника з його троюрідною сестрою [PERSON] документальним шляхом, про що свідчить величезна кількість запитів та відповідей на них, однак через ряд певних історичних подій архівні документи щодо їхніх спільних пращурів були втрачені. Представник заінтересованої особи до суду не з'явився, але надіслав на адресу суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.60). Допитана в якості свідка [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що є кумою заявника, тому достовірно може підтвердити той факт, що [PERSON] дійсно була його троюрідною сестрою, оскільки за життя остання часто приїздила до них у гості, особливо на великі свята, з [PERSON] та його покійною дружиною вона підтримувала дуже теплі родинні відносини, вони також часто їздили провідувати [PERSON], возили їй харчі та живність, вирощені у власному господарстві. Свідок [PERSON] суду пояснив, що є рідним братом заявника по матері, тому знає про те, що [PERSON] була троюрідною сестрою [PERSON] по батьківській лінії. Крім того, він часто давав заявникові свою машину для того, щоб той міг з'їздити провідати [PERSON], а на її похорон допомагав брату грошима. Свідок [PERSON] також підтвердила, що покійна [PERSON] була троюрідною сестрою її батька, з якою він постійно листувався та вів телефонні розмови, вона часто приїздила до них, зокрема на свята, а батьки, зазвичай з наймолодшою сестрою, їздили навідувати її у Білопілля. Вислухавши пояснення учасників судового процесу та дослідивши всі матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заявлених [PERSON] вимог з наступних підстав. Так, з пояснень заявника [PERSON] стало зрозуміло, що його батько [PERSON] та мати спадкодавиці [PERSON] були двоюрідними братом і сестрою, а бабуся заявника [PERSON] та дідусь спадкодавиці [PERSON] були рідними сестрою і братом, саме тому покійна [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON]) [PERSON] доводилася троюрідною сестрою [PERSON] (а.с.4). На підтвердження своїх слів про родинний зв'язок з [PERSON] заявник надав суду ряд фотознімків, супроводжуючи їх описом фактів з життя зображених на них осіб (а.с.16-19). Копією свідоцтва про народження заявника (а.с.5) підтверджується той факт, що [PERSON] дійсно був його батьком, а [PERSON] матір'ю. Копією свідоцтва про народження [PERSON] (а.с.5) підтверджується той факт, що [PERSON] була її матір'ю. З копії акта запису про одруження №249 (а.с.46, 52) та витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (а.с.50-51) вбачається, що 24.07.1962 року одружилися [PERSON] та [PERSON], яка після одруження отримала прізвище «Гусєва». 29.04.2015 року у віці 70 років померла [PERSON] (а.с.6), після смерті якої залишилася квартира [ADDRESS] (а.с.9). Після смерті [PERSON] заявник опікувався її квартирою, сплачував комунальні послуги за неї (а.с.10), оскільки у звернених до нього за життя листах [PERSON] висловлювала бажання залишити її саме заявникові з родиною (а.с.20-22). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.7) [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на дану квартиру через відсутність у нього документів, які б підтверджували факт родинних відносин зі спадкодавицею. Копією листа [PERSON] (а.с.11) засвідчується, що для документального встановлення свого рідства з [PERSON] він дійсно направляв до відповідних державних органів ряд своїх звернень. Листами з Державного архіву Полтавської області №06-13/860 від 23.10.2015 року та №06-13/896 від 04.11.2015 року (а.с.14, 15) заявника повідомлено, що у метричній книзі для запису народжених, одружених, померлих парафіян Успенської православної церкви с.Венеславівка Гадяцького повіту Полтавської губернії за 1913 рік, що надійшла на зберігання до Державного архіву Полтавської області, метричного запису про народження [PERSON] немає. Одночасно повідомлено і про те, що книги реєстрації актів громадянського стану по Березоволуцькій сільській раді (нині - Гадяцького району Полтавської області) за 1920-1922 роки на зберігання до державного архіву не надходили, у звязку з чим немає можливості підтвердити актовий запис про народження [PERSON]. Також було повідомлено про те, що значна частина документів довоєнного часу втрачена у період тимчасової окупації Полтавщини фашистськими загарбниками (1941-1943 роки). Листом з відділу державної реєстрації актів цивільного стану Гадяцького районного управління юстиції у Полтавській області №443/02.2/06-102 від 03.12.2015 року (а.с.12) заявника повідомлено, що в архіві даного відділу актового запису про народження [PERSON] ([PERSON], Ірини) Павлівни, [INFO], по с.Березова Лука Гадяцького району Полтавської області не виявлено. Перевірка проведена за 1889-1896 роки, актові записи про народження за які по с.Березова Лука Гадяцького району збереглися лише частково. Одночасно перевірку проведено по поновлених актових записах про народження за період з 1941 року по теперішній час, однак відповідного актового запису також не виявлено. Також перевірку проведено по других примірниках актових записів про народження, які зберігаються у відділі ДРАЦС УДР Головного територіального управління юстиції за період з 1889-1996 років та поновлених з 1952 року по теперішній час, однак відповідного актового запису виявлено не було. Листом з Державного архіву Полтавської області №06-13/1000 від 07.12.2015 року (а.с.13) заявника також повідомлено, що в метричних книгах для запису народжених, одружених, померлих парафіян Успенської православної церкви с.Венеславівка Гадяцького повіту Полтавської губернії за 1885-1892 роки, що надійшли на зберігання до Державного архіву Полтавської області, метричного запису про народження [PERSON] немає. Одночасно йому було повідомлено, що метричні книги для запису народжених, одружених, померлих парафіян православних церков містечка [PERSON] Миргородського повіту Полтавської губернії (нині с.Березова Лука Гадяцького району Полтавської області) в державному архіві відсутні. А додатково повідомлено, що книги реєстрації актових записів громадянського стану про народження по Березоволуцькій сільській раді (з 04.01.1957 року Гадяцького району Полтавської області) зберігаються в державному архіві за 1923-1928, 1938 роки, значна ж кількість документів довоєнного часу втрачена у період тимчасової окупації Полтавщини (1941-1943 роки) фашистськими загарбниками. Відповідно до ч.1 ст.256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно з ч.2 ст.256 ЦПК України в судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. З усього наведеного вище очевидним та достатьою мірою доведеним у судовому засіданні є факт того, що [PERSON], яка померла 29.04.2015 року, дійсно була троюрідною сестрою заявника, у звязку з чим подана [PERSON] заява про встановлення факту родинних відносин з нею підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved