Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про зменшення розміру аліментів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що він перебував з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, який 15.03.2015 р. рішенням суду розірвано. Від шлюбу вони мають сина [PERSON] , [INFO] . Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12.10.2015 року з нього на користь відповідача було стягнуто аліменти на утримання сина в розмірі 1/4 частини всіх видів його доходів щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 13.07.2015 р. і до досягнення дитиною повноліття. Позивач постійно спілкується зі своїм сином [PERSON] та допомагає відповідачці утримувати його матеріально. На теперішній час позивач проживає без реєстрації шлюбу з [PERSON] і у них [INFO] народився син [PERSON] . Зараз дохід позивача істотно зменшився, бо на його утриманні перебувають також цивільна дружина [PERSON] , яка знаходиться у декретній відпустці та їх малолітній син [PERSON] . Тому позивач просив зменшити розмір стягуваних аліментів на утримання дитини [PERSON] з 1/4 до 1/6 частини всіх видів його доходів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку. Ухвалою суду від 24.12.2019 року, було вирішено проводити розгляд справи у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін. 03.02.2020 р. представником відповідача було надано відзив, в якому зазначено, що відповідач позовні вимоги не визнає. В обґрунтування зазначає, що ймовірне проживання позивача без реєстрації шлюбу з [PERSON] та народження сина [PERSON] не є підставою для зменшення розміру аліментів на утримання [PERSON] , оскільки позивачем не надано доказів щодо проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, доказів потребування матеріальної допомоги (утримання) цивільною дружиною, а також доказів неможливості утримувати дитину [PERSON] , 2018 р.н. матір`ю [PERSON] . Матеріальне становище позивача з моменту винесення рішення про стягнення аліментів не погіршилося, а навпаки покращилося, оскільки 11.03.2017 року з нього було припинено стягнення аліментів на утримання [PERSON] в розмірі 1/4 частини заробітку. Крім того, згідно щорічної декларації загальний розмір заробітної плати позивача за 2017 рік збільшився порівняно з 2016 роком, натомість матеріальне становище [PERSON] погіршилося з моменту стягнення аліментів, що пов`язано з припиненням аліментів на її утримання та додатковими витратами на лікування та медичне обстеження сина, пов`язане з його хворобою. Зменшення розміру аліментів не буде відповідати інтересам дитини. 12.02.2020 року до суду надійшла відповідь на відзив в якій позивач наполягав на зміні його матеріального та сімейного стану, що є підставою для зміни розміру стягуваних аліментів. Позивач заперечив щодо погіршення матеріального стану віжповідача, оскільки остання вийшла з декретної відпустки та почала отримувати грошове забезпечення як військовослужбовець, одружилася з військовослужбовцем і її дохід (сімейний дохід) збільшився. Не перебування відповідача на обліку в управлінні соціального захисту свідчить про те, що вона не потребує допомоги. Щодо незадовільного стану здоров`я сина позивач зазначив, що він теж приймав участь у сплаті витрат на лікування та проведення аналізів, але квитанцій про їх сплату не зберіг, лише один чек на суму 1010,00 грн., який долучив до відповіді. Посилання відповідача щодо погіршення свого матеріального становища спростовується тим фактом, що вона має змогу найняти представника з оплатою послуг в сумі 10000,00 грн. Ухвалою суду від 02.03.2020 року було змінено порядок розгляду справи та ухвалено проводити розгляд справи у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін. У судові засідання позивач не з`явився, але скерував заяву про розгляд справи у його відсутність, позов просив задовольнити. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві. У судові засідання третя особа [PERSON] не з`явилася, але скерувала заяву про розгляд справи у її відсутність, позов просила задовольнити. Суд, вислухавши доводи представника відповідача, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.03.2014 року, [PERSON] народився [INFO] , його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Із рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12.10.2015 по справі № 357/9859/15-ц, вбачається, що з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] було стягнуто аліменти в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно , але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 13.07.2015 року і до досягнення дитиною повноліття. Згідно рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15.03.2016 р. по справі № 357/9507/15-ц, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 06.12.2019 року, [PERSON] зареєструвала шлюб, її прізвище після реєстрації шлюбу [PERSON] . Зміна прізвища стверджена копію паспорта громадянина України № [NUMBER] від 13.12.2019 року та довідкою про внесення відомостей до Єдиного Державного демографічного реєстру № 382559-2019 від 24.12.2019 року. Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно з п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Ураховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Позивач на обґрунтування позовних вимог посилався на зміну свого сімейного стану. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 26.06.2018 року , [PERSON] народився [INFO] , його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Згідно довідки ТВО командира військової частини [NUMBER] від 04.12.2019 р. № 67/471/132, [PERSON] знаходиться у відпустці по догляду за дитиною до трирічного віку з 15.08.2018 р. по 24.06.2021 р. Згідно довідки ТВО командира військової частини [NUMBER] від 10.10.2019 р. № 67/471/59, на утриманні [PERSON] знаходиться сім`я у складі сина [PERSON] , 2018 р.н. Факт перебування позивача в цивільному шлюбі з [PERSON] стверджений лише письмовим поясненням самої [PERSON] від 08.02.2020 року, інших належних доказів суду не надано. Тобто судом встановлено, що сімейний стан позивача змінився лише щодо народження сина [PERSON] , що стверджено належними та допустимими доказами по справі. Натомість доказів щодо перебування в цивільному шлюбі, одноособового утримання сина [PERSON] та факту перебування на його утриманні цивільної дружини позивачем суду не надано. Із рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 05.10.2015 року по справі № 357/9864/15-ц, вбачається, що з [PERSON] на користь [PERSON] присуджено стягнення коштів на особисте утримання в розмірі 1/4 частини всіх видів доходу [PERSON] , до досягнення дитиною [PERSON] , [INFO] трьох років, тобто до [INFO] . Станом на час звернення до суду з даним позовом (16.12.2019 року), стягнення за вказаним рішенням припинено. Також суд зважає на те, що друга дитина позивача син [PERSON] народився у 2018 році, а з позовом позивач звернувся лише 16.12.2019 року і протягом цього часу так само стягувались аліменти на утримання сина [PERSON] . На виконання ухвали про витребування доказів було надано відповідь територіального сервісного центру № 3242 від 20.08.2020 року № 237, з якої встановлено, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру МВС за [PERSON] з 12.02.2019 року зареєстрований автомобіль [PERSON] , 2008 року випуску. Даний факт свідчить про достатнє матеріальне забезпечення позивача. З відомостей головного управління ПФУ у Київській області № 1000-0603-7/70913 від 02.09.2020, наданих на ухвалу суду про витребування доказів, встановлено, що сукупний дохід позивача [PERSON] за період з 2016 по 2020 рік зростав, що свідчить про покращення матеріального стану позивача. Ці обставини свідчать про покращення матеріального стану позивача порівняно з часу ухвалення рішення про стягнення з позивача аліментів на утримання сина [PERSON] , 2014 р.н. Згідно довідки начальника Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Золотоніської міської ради № 24 від 13.01.2020 року, [PERSON] не перебуває на обліку в управлінні і не одержує допомог, соцвиплат та компенсацій. Представником відповідача для підтвердження лікування та медичного обстеження [PERSON] , 2014 р.н. до відзиву було надано: рахунки медичного обстеження № 108110 від 13.12.2019, № 111158 від 09.01.2020 року та фіскальні чеки про їх оплату; копію консультативного висновку від 22.03.2018 року та копію медичної картки на [PERSON] . Представником відповідача було надано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат на професійну правничу допомогу на суму 10000,00 грн., однак доказів сплати даних коштів не було долучено та питання щодо стягнення даних витрат не заявлялося. Судом було задоволено клопотання представника відповідача про допит свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , але в процесі розгляду справи представник відповідача відмовився від допиту даних свідків. Таким чином, зміна сімейного стану позивача, а саме народження дитини, не є безумовною підставою для зміни розміру аліментів. Також суд враховує, що позивачем належними та допустимими доказами не підтверджено погіршення його майнового стану, в тому числі в зв`язку з народженням дитини, а навпаки було встановлено збільшення доходів останнього. Крім того, батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою. Даний висновок узгоджується з постановою Верховного Суду від 16.09.2020 року у справі № 565/2071/19 (провадження № 61-9460 св 20) Згідно зі ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Отже, виходячи з вище викладеного, суд вважає, що позов [PERSON] про зменшення розміру аліментів не підлягає до задоволення.

Outcome: dismissed