Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття жилого приміщення. Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача в рахунок відшкодування завданих матеріальних збитків внаслідок залиття квартири 80\~232 гривень та 10\~000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позову вказує, що позивач є співвласником квартира, що розташована на першому поверсі п`ятиповерхового будинку за адресом [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування частки квартири від 17.07.2015 року, посвідчений Гришиним Г.Г., приватним нотаріусом ЗМНО, зареєстрованого у реєстрі за №445. Разом з ним співвласниками квартири є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. З 2015 року, з часу придбання у власність 1/8 частки квартири, позивач в ній мешкає одноособово, усе майно, (в тому числі меблі та побутова техніка) що знаходяться в квартирі, належить тільки позивачу та в 2015 році ним за особисті кошти зроблено капітальний ремонт квартири. 19.10.2020 року зазначена квартира буда залита водою, при цьому залиття відбувалося більше доби. 21.10.2020 року комісією у складі представників ОСББ: голови Дюкарева І.В., членів комісії [PERSON] , [PERSON] було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розмірі заподіяної шкоди. Згідно Акту від 21.10.2020 року «Про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), залиття квартири відбулось з причини відкриття водопровідних кранів та закупорювання стічного отвору зливу води у раковині мешканцями квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач. Відповідно до вказаного Акту, в результаті комісійного обстеження квартири позивача виявлено наступне: залиті дві кімнати (вітальня , відпочивальня), частково їдальня; потребує ремонту стелі в двох кімнатах, а також підлоги, заміна шпалер, міжкімнатної двері (2 шт.), пошкодження електропроводка та меблі. Відповідно до Звіту (експертного дослідження), складеного суб`єктом оціночної діяльності Запорізької товарної біржи «Гілея», ринковий майновий матеріальний збиток, нанесений внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 80\~232 грн.. Крім того, внаслідок залиття квартири, позивачу завдано моральну шкоду, яка полягає у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживанням з приводу залиття та пошкодження квартири. Також через залиття було порушено звичайний та розмірений спосіб життя позивача, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачення свого власного дорогоцінного часу для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду оцінює у 10\~000 грн.. Ухвалою суду від 17.03.2021 року за клопотанням представника позивача до участі у справі, як третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача залучено [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. Вказані треті особи правом на подання письмових пояснень не скористались. Відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому вказує, що позов є необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав. Акт від 21.10.2020 року «Про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), не відповідає вимогам п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово - комунального господарства від 17.05.2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» та не може бути належним та допустимим доказом так як в акті не зазначено з вини кого сталося залиття квартири, не вказано обсяг пошкоджень та приблизну вартість ремонтних робіт, під час складання був відсутній представник з боку винною сторони. Визначений позивачем розмір заподіяних збитків на підставі Звіту про оцінку майна є безпідставним, оскільки Звіт та всі матеріали справи в цілому не містять жодного переліку чи опису пошкодженого майна. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, та просив задовольнити з підстави, викладених у позові. Треті особи в судове засідання не з`явилися, причину не явки суду не повідомили. Відповідач та його представник проти задоволення позову заперечували з підстав викладених у відзиві на позов. Суд, заслухавши доводи сторін допитавши свідків, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно ч. 1\~ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 2\~ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі. У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною,\~Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до\~ст. 9 Конституції України\~є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до\~ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно зі\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. ст.\~81,\~76 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими, електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Фактичні обставини, встановлені судом. Позивач є співвласником квартира, що розташована на першому поверсі п`ятиповерхового будинку за адресом [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування частки квартири від 17.07.2015 року, посвідчений Гришиним Г.Г., приватним нотаріусом ЗМНО, зареєстрованого у реєстрі за №445. Разом з ним співвласниками квартири є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. З 2015 року, з часу придбання у власність 1/8 частки квартири, позивач в ній мешкає одноособово, усе майно. Відповідач мешкає на третьому поверсі вказаного будинку. 19.10.2020 року квартира позивача була залита водою. 21.10.2020 року комісією у складі представників ОСББ: голови Дюкарева І.В., членів комісії [PERSON] , [PERSON] було проведено обстеження квартири позивача з метою виявлення причин і розмірі заподіяної шкоди. Згідно Акту від 21.10.2020 року «Про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), складеного комісією в складі представників ОСББ голови Дюкарева І.В., членів комісії [PERSON] та [PERSON] , залиття квартири відбулось з причини відкриття водопровідних кранів та закупорювання стічного отвору зливу води у раковині мешканцями квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач. Відповідно до вказаного Акту, в результаті комісійного обстеження квартири позивача виявлено наступне: залиті дві кімнати (вітальня, відпочивальня), частково їдальня; потребує ремонту стелі в двох кімнатах, а також підлоги, заміна шпалер, міжкімнатної двері (2 шт.), пошкодження електропроводка та меблі. Відповідно до частин першої та другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Пунктом 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~передбачено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт про залиття не відповідає вищевказаним вимогам, а саме: не зазначено характер залиття та його причини, з вини кого сталося залиття квартири, не вказано обсяг пошкоджень та приблизну вартість ремонтних робіт, під час складання бу відсутній представник винної особи. Крім того, допитаний в судовому засіданні в якості свідка голова ОСББ «Яценко 6» [PERSON] , пояснив, що яким чином було встановлено причини залиття йому не відомі, квартиру відповідача не оглядали. Свідок [PERSON] , який є батьком позивача, повідомив, що причина залиття в Акті вказана зі слів голови ОСББ. Таким чином, показами вказаних свідків також підтверджено, комісією, яка складала Акт залиття не встановлено характер залиття та його причини, з вини кого сталося залиття квартири, не вказано обсяг пошкоджень та приблизну вартість ремонтних робіт, під час складання бу відсутній представник винної особи. В підтвердження розміру завданої шкоди позивачем надано Звіт про оцінку майна (майнового збитку) від 02.11.2020 року, згідно якого ранковий матеріальний збиток, нанесений об`єкту дослідження, виходячи з мети оцінки і сфери застосування звіту про оцінку, станом на дату оцінки 19.11.2020 року становить 80323,00 грн., в тому числі ПДВ «20»% - 13372,00 грн.. Разом з тим, вищезазначений позивачем розмір заподіяних збитків на підставі Звіту про оцінку майна (майнового збитку) від 02.11.2020 року не містить жодного переліку чи опису пошкодженого майна. Також суду не надано відомостей щодо проведених інвентаризацій із зазначенням кількості пошкодженого майна, його початкової вартості, тобто є неналежним доказом. Крім того, позивачем не доведені належними та допустимими доказами позовні вимоги щодо відшкодування моральної шкоди. Враховуючи вищевикладене, в задоволенні позову необхідно відмовити повністю. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed