Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з даним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк терміном до трьох місяців для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття за законом спадщини після померлої [INFO] баби [PERSON] . Свої вимоги обгрунтовує тим, що передбачений чинним законодавством строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки проживає без реєстрації в м. Києві, працює в ТОВ «Сантехінстал» та був заклопотаний трудовими проблемами, не мав належної обізнаності у спадковому законодавстві. Позивач в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав і просив їх задовольнити з вищевказаних підстав. Пояснив, що його дядьки [PERSON] , [PERSON] , яким баба заповіла належне їй домоволодіння, проживають на території Російської Федерації, є громадянами даної держави й на спадкове майно не претендують. Відповідач Височанська сільська рада була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи засобами електронного поштового зв`язку, але в судове засідання представника не направила, про причини неприбуття не повідомила, відзиву на позов не надала, в раніше поданій заяві просить розглядати справу без їх участі, позовні вимоги визнає повністю. Співвідповідач [PERSON] в судовому засіданні з вимогами позивача погодилась й не заперечувала проти їх задоволення. Пояснила, що вона з померлою бабою позивача [PERSON] в родинних відносинах не перебуває, [PERSON] доводилась їй хрещеною і вона здійснювала за нею догляд, в зв`язку з чим баба заповіла їй свій земельний пай; на інше спадкове майно вона не претендує. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку. Згідно зі ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким за ст.1220 ЦК України є день смерті особи. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом положень ст.3 ЦК України до загальних засад цивільного судочинства належить справедливість, добросовісність та розумність. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , який був зареєстрований й проживав у [ADDRESS] ; заповіту при житті не складав. Спадщину після його смерті прийняла мати [PERSON] (баба позивача), так як на день смерті спадкодавця була зареєстрована і проживала разом з ним. [PERSON] померла [INFO] , за життя не встигнувши юридично оформити свої права на спадкове майно сина. Водночас при житті 26 лютого 2014 року [PERSON] склала заповіт, яким заповіла житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, який знаходиться в [ADDRESS] , - синам [PERSON] , [PERSON] ; земельний пай за Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №800779 - [PERSON] . [PERSON] має право на спадкування за правом представлення відповідно до положень ст.1266 ЦК України. У визначений ч.1 ст.1270 ЦК України шестимісячний строк позивач, [PERSON] , [PERSON] спадщину не прийняли, тоді як таким правом скористалась [PERSON] й 30 листопада 2018 року вже отримала у Борзнянській районній державній нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Зазначені обставини підтверджуються копіями паспорта, свідоцтв про народження, смерть, витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження, рішення Борзнянського районного суду Чернігівської області від 23.05.2019р. про встановлення факту родинних відносин, сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ЧН №043057 на ім`я [PERSON] , довідками Височанської сільської ради №199 від 20.02.2017р., №235 від 01.03.2017р., Борзнянської районної державної нотаріальної контори №1551 від 20.11.2019р. та копії спадкової справи Борзнянської районної державної нотаріальної контори №411/2015. Наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини на думку суду є поважними, не оспорюються відповідачами, підтверджуються наявними в справі доказами (копія трудової книжки), а тому маються всі підстави для визначення йому додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після померлої баби [PERSON] . При цьому, у відповідності до приписів ч.4 ст.206 ЦПК України суд переконався, що визнання відповідачами позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб. Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» відповідачами у справі щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, й лише при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Водночас визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, тоді як встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Відтак, оскільки після померлої [PERSON] мається спадкоємець за заповітом - співвідповідач [PERSON] , яка прийняла спадщину, то Височанська сільська рада не може вважатися належним відповідачем по справі, в зв`язку з чим вимоги позивача звернуті до даного органу місцевого самоврядування безпідставно. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Наведений висновок суду узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц. Таким чином, враховуючи викладені обставини, позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial