Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-11 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про поділ спільного майна подружжя та просив визнати за ним право власності\~\~на 1/2 частину квартири [ADDRESS], загальною площею 77,7 кв.м., житловою площею 44,3 кв.м., в ідеальній частці без її реального поділу, а решту квартири залишити у власності [PERSON] В обґрунтування своїх вимог позивач вказав, що вони з відповідачем 03 травня 2009 року зареєстрували шлюб, який 10 липня 2017 року рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області розірвано. За період шлюбу ними було набуто нерухоме майно, а саме: спірну квартиру, загальною площею 77 кв.м., житлова площа: 44,3 кв.м., матеріали стін цегла, кімната площею 13,9 кв.м, кімната площею 13,3 кв.м., кімната площею 17,1 кв.м, кухна площею 11,8 кв.м., ванна кімната площею 3,8 кв.м., вбиральня площею 1,6 кв.м., коридор площею 14,2 кв.м. та два балкони по 1 кв.м. Ця квартира придбана на ім'я відповідача шляхом укладення договору пайової участі у будівництві житлового чотирьох поверхового цегляного будинку по вул. Островського, 68В в м. Шепетівка Хмельницької області. Таким чином, вказана квартира є спільною сумісною власністю сторін як подружжя. 27 червня 2018 року надійшов відзив від відповідача [PERSON] на позовну заяву, у якому остання зазначила, що підстави для задоволення позову відсутні так, як дана спірна квартира придбана за кошти її батьків та оформлена на неї. Відповідач в даній квартирі не зареєстрований. Позивач та його представник\~в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити позовні вимоги повністю. Відповідач та її представник\~\~в судовому засіданні заперечували проти задоволення позову. Заслухавши думку учасників процесу, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони по справі перебували у шлюбі з 03 травня 2009 року по 10 липня 2017 року, що підтверджується копією рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 липня 2017 року про розірвання шлюбу. За період шлюбу сторони за спільні кошти купили квартиру № 17 в будинку № 68В, що по вул. Островського в м.Шепетівка Хмельницької області, право власності на яку зареєстровано за відповідачем [PERSON], що підтверджується даними договору №17 пайової участі у будівництві житлового чотирьох поверхового цегляного будинку по вул. Островського, 68В в м. Шепетівка від 01 грудня 2013 року, та відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 04 жовтня 2017 року квартира [ADDRESS] зареєстрована на праві приватної власності за [PERSON] з 17 березня 2016 року. Згідно довідки про вартість майна № 11/10-01 від 11 жовтня 2017 року, виданої субєктом оціночної діяльності [PERSON], ринкова вартість обєкта незалежної оцінки трикімнатної квартири, загальною площею приміщень 77,7 кв.м, в тому числі житловою 44,3 кв.м.(1-ша житлова кімната 13,9 кв.м., 2-а житлова кімната 13,3 кв.м., 3-тя житлова кімната 17.1 кв.м., кухня 11,8 кв.м., коридор 14,2 кв.м., ванна 3,8 кв.м., туалет 1,6 кв.м, балкон 1,0 кв.м., балкон 1,0 кв.м.), знаходиться в чотирьохповерховому цегляному житловому будинку за адресою: [ADDRESS], становить 485900 грн. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON], яка є матірю позивача, показала, що працювала за кордоном та постійно передавала гроші для сина. Свідок [PERSON], брат позивача, в судовому засіданні підтвердив той факт, що мати постійно пересилала гроші для [PERSON] та показав, що допомагав робити ремонт в спірній квартирі. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що робив ремонт у квартирі [ADDRESS]. За роботу з ним завжди розраховувалася [PERSON], однак вважав, що це кошти сім?ї. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що в грудня 2013 року позичив для матері відповідачки [PERSON] кошти в сумі 450000 грн. на придбання житла, про що остання написала розписку. Зазначив, що після повернення [PERSON] частини позичених коштів, розписка ним була пошкоджена і він попросив написати нову. Пояснити суду, чому розписка була написана на всю суму боргу, а не на залишені кошти, і чому стоїть дата написання 01 грудня 2013 року, а ткож з якою метою вона йому потрібна, не зміг. Також свідок не зміг пояснити, в які терміни та які суми коштів повертались. Доводи відповідача [PERSON] про те, що її мати [PERSON] позичила кошти та вони були сплачені у рахунок договору пайової участі у будівництві спірної квартири, а також те, що саме ці кошти були сплачені у рахунок вартості квартири і що вони давались [PERSON] особисто, а не подружжю, судом підтвердження не знайшли. Таким чином, суд приходить до висновку про те, що спірна квартира придбана сторонами під час перебування у шлюбі і за спільні кошти. Статтею 60 СК України\~\~передбачено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя. Конструкція норми статті 60 СК України свідчить про презумцію спільності права власності подруждя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Разом із тим, зазначена презумція може бути спростована й один із подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об?єкт, в тому числі в судовому порядку. Тягар доказування обстаин, необхідних для спростування презумції покладається на того з подружжя, який її спростовує. Зазначений правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 24 травня 2017 року у справі № 6-843цс17 та у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 592/5281/16-ц. За\~ст. 69 СК України\~дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Згідно з ст.\~70,\~71 СК України\~у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Майно, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до п.п. 19, 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» вирішуючи спори про поділ майна подружжя, суди повинні враховувати, що само по собі розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності подружжя на майно, набуте за час шлюбу. Проте розпорядження таким майном після розірвання шлюбу здійснюється колишнім подружжям виключно за взаємною згодою відповідно до положень\~ЦК, оскільки в таких випадках презумпція згоди одного з подружжя на укладення другим договорів з розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності подружжя вже не діє. Вирішуючи питання про поділ майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, зокрема неподільної речі, суди мають застосовувати положення частин 4, 5\~ст. 71 СК\~щодо обов'язкової згоди одного з подружжя на отримання грошової компенсації та попереднього внесення другим із подружжя відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду. У разі коли жоден із подружжя не вчинив таких дій, а неподільні речі не можуть бути реально поділені між ними відповідно до їх часток, суд визнає ідеальні частки подружжя в цьому майні без його реального поділу і залишає майно у їх спільній частковій власності. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 2429 грн. 50коп. \~ Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved