Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа Харківська міська рада, у якій просив суд визначити йому додатковий 2-х місячний строк з дня винесення рішення судом для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , 1940 року народження, померлого [INFO] та визнати його спадкоємцем четвертої черги за законом. В своєму позові вказав, що [INFO] помер його дядько - [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина - на квартиру [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги сином [PERSON] , та дочкою [PERSON] спадщина не оформлялась. З березня 2013 року після смерті дружини [PERSON] , позивач переїхав жити до дядька [PERSON] , так як він дуже хворів і за ним потрібний був постійний догляд. Його донька [PERSON] та пасинок [PERSON] , відказалася допомагати та піклуватися про батька. Позивач витрачав величезні кошти на ліки, та дієтичне харчування, оплачував комунальні платежі, і вже тоді у них почав вестись спільний бюджет. Вказав, що факт спільного проживання з [PERSON] підтверджується веденням спільного бюджету, придбання ліків для [PERSON] , сплатою комунальних платежів, спільними ремонтними роботи у квартири, спільним придбання побутової техніки, а також показаннями свідків - сусідів та друзів. Крім того, позивач посилається на те, що повністю взяв на себе всі питання пов`язані з похованням [PERSON] , а після поховання продовжував проживати в квартирі [PERSON] . Позивач вважає, що з урахуванням факту спільного проживання з [PERSON] більше п`яти років, він є спадкоємцем четвертої черги за законом та просить визначити йому додатковий 2-х місячний строк з дня винесення рішення судом для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою по справі від 17.07.2019 року відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче судове засідання. 11.11.2019 року до Ленінського районного суду м. Харкова звернулася [PERSON] із позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , третя особа Друга Харківська міська державна нотаріальна контора. У позовній заяві вказала, що у жовтні 2019 року їй стало відомо від дядька [PERSON] про те, що невідома їй раніше особа, а саме [PERSON] звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її діда - [PERSON] . Також вказує, що [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] є її дідом та бабусею за матір`ю. З моменту укладення шлюбу у 1969 році її дід та бабуся проживали спільно, з липня 2005 року за адресою - квартира [ADDRESS] . Зазначає, що бабуся [PERSON] важко хворіла з 2011 року, у діда також почалися серйозні проблеми зі здоров`ям у 2012 році. Оскільки бабуся з березня 2011 року майже весь час перебувала на стаціонарному або санітарно-курортному лікуванні, а за дідом був необхідний догляд, мати [PERSON] . [PERSON] (у шлюбах « [PERSON] », « [PERSON] ») попрохала її переїхати до діда та здійснювати за ним догляд (оскільки мати здійснювала регулярний догляд за бабусею). Таким чином, з березня 2011 року [PERSON] проживала спільно з її дідом [PERSON] за адресою квартира [ADDRESS] . Зазначає, що допомагала діду у щоденному приготуванні страв та щоденному побуті, прибирала у квартирі та регулярно купувала для діда усі необхідні лікувальні препарати. Крім того, за дорученням матері та за її кошти сплачувала комунальні платежі, що нараховувалися на квартиру. [INFO] року після важкого тривалого захворювання помер [PERSON] , після його смерті відкрилася спадщина на 2/3 частки квартири, у якій [PERSON] спільно проживала з [PERSON] (квартира [ADDRESS] ). Спадкоємцем першої черги була мати [PERSON] [PERSON] . Однак, у зв`язку із тривалим захворюванням [PERSON] не звернулася до Другої ХДМНК із заявою про прийняття спадщини в межах 6-місячного строку після смерті дідуся. Від матері [PERSON] було відомо, що коли стан її здоров`я покращився, вона все таки звернулася до Другої ХДМНК з приводу прийняття спадщини після дідуся, однак отримала відмову у прийнятті відповідної заяви. [INFO] померла [PERSON] . [PERSON] зазначила, що у зв`язку з тим, що матір померла раніше, ніж завершився судовий процес з приводу поновлення строку на прийняття спадщини після дідуся, вона була позбавлена можливості оформлення спадщини на 2/3 частки квартири наведеної вище квартири. Також зазначає, що квартирою [ADDRESS] , що є спадковим майном її сім`ї намагається шахрайським шляхом заволодіти невідома їй особа - [PERSON] . [PERSON] не був знайомий з жодним з членів сім`ї третьої особи [PERSON] та намагається скористатися смертями усіх близьких [PERSON] людей з метою заволодінням майном її сім`ї. Вказує, що дідусь [PERSON] за життя спільно проживав лише з бабусею [PERSON] та з [PERSON] (внучкою) у період з лютого 2011 року по вересень 2016 року до моменту його смерті (тобто понад п`ять років). [PERSON] просить визнати її спадкоємцем четвертої черги за законом після померлого [PERSON] та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після померлого [PERSON] терміном у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою по справі від 12.11.2019 року залучено [PERSON] до участі в справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору та залучено Харківську міську раду до участі в справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Відповідачем [PERSON] було подано заперечення щодо позову [PERSON] в якому зазначив, що позивач [PERSON] взагалі не був знайомий з померлим вітчимом [PERSON] та не є його родичем. [PERSON] ніколи не проживав спільно з [PERSON] , позивач є шахраєм який намагається через судову систему заволодіти майном, що належить родині відповідача. Щодо позову [PERSON] , надав пояснення де зазначив, що обставини, які зазначили [PERSON] у своїй позовній заяві повністю відповідають дійсності - бабуся [PERSON] [PERSON] важко хворіла з 2011 року, у діда [PERSON] також почалися серйозні проблеми зі здоров`ям у 2012 році. Оскільки бабуся з березня 2011 року майже весь час перебувала на стаціонарному або санітарно-курортному лікуванні, а за дідом був необхідний догляд, його сестра [PERSON] (у шлюбах « [PERSON] », « [PERSON] ») попрохала [PERSON] переїхати до діда та здійснювати за ним догляд (оскільки сестра здійснювала регулярний догляд за їх спільною матір`ю [PERSON] ). Таким чином, з березня 2011 року до його смерті [INFO] племінниця [PERSON] - [PERSON] проживала спільно зі своїм дідом [PERSON] за адресою квартира [ADDRESS] . Саме [PERSON] допомагала діду [PERSON] у щоденному приготуванні страв та щоденному побуті, прибирала у квартирі та регулярно купувала для діда усі необхідні лікувальні препарати. Крім того, [PERSON] за дорученням матері та за її кошти сплачувала комунальні платежі, що нараховувалися на квартиру. 03.12.2019 року відповідач [PERSON] надав суду заяву про визнання позову [PERSON] у якій просив позовні вимоги [PERSON] задовольнити в повному обсязі. Ухвалою по справі від 21.04.2020 року справу було прийнято до провадження судді Гримайло А.М. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] надала пояснення, аналогічні до викладених у позовній заяві, підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] та представник в судовому засіданні зазначили, що заперечують проти позову [PERSON] та просять задовольнити позовні вимоги [PERSON] . Третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору [PERSON] дала пояснення суду аналогічні позовної заяви та надала докази: довідки з навчального закладу та медичних закладів за адресою місця проживання та просила встановити факт спільного її спільного проживання з [PERSON] у період з 01.03.2011 р. по день смерті [INFO] , визнати її спадкоємцем четвертої черги після [PERSON] та встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини. В судовому засіданні представник [PERSON] просив визнати її спадкоємцем четвертої черги за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , такою, що постійно проживала із померлим [PERSON] на час відкриття спадщини та спадщину прийняла. Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору Харківська міська рада надала суду заяву про розгляд справи без її участі. Свідок [PERSON] пояснив суду, що орендував квартиру по [ADDRESS] , спілкувався з [PERSON] . Зазначив, що [PERSON] є онучкою померлого [PERSON] . Йому відомо, що [PERSON] проживала з [PERSON] з 2011 року, здійснювала догляд за дідом - прибирала, купувала та готувала їжу, купувала ліки. [INFO] [PERSON] помер, його похованням займалися дочка [PERSON] та внучка [PERSON] . Свідок [PERSON] пояснила суду, що була подругою [PERSON] (матері [PERSON] ). Оскільки вона проживала недалеко, [PERSON] , іноді просила принести ліки, або речі додому до її батьків - [PERSON] та [PERSON] за адресою квартиру [ADDRESS] . Повідомила, що разом з [PERSON] за вказаною адресою з 2011 року проживала онука - [PERSON] , оскільки бабуся [PERSON] часто перебувала на лікуванні, а за дідусем був необхідний догляд. Відзначила, що [PERSON] турбувалася за дідом - повністю вела домашнє господарство та забезпечувала те, щоб у діда було все необхідне. Кошти на придбання їжі, ліків та одягу для себе та дідуся [PERSON] надавала мати. [INFO] [PERSON] помер, після чого [PERSON] переїхала до матері, поховання здійснювали [PERSON] та [PERSON] . Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно зі ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом вивчені надані сторонами докази. З довідки КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» № 1040542 від 09.07.2018 р. вбачається, що квартира [ADDRESS] належала [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на Ѕ частку № [NUMBER] від 14.06.2007 р. та Договору дарування на Ѕ частку № 524 від 14.06.2007 р. [INFO] [PERSON] померла (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] ). Після смерті [PERSON] її син [PERSON] та чоловік [PERSON] звернулися до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори. Донька померлої [PERSON] відмовилася від своєї частки у спадщини на користь батька [PERSON] [INFO] помер [PERSON] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] ). Таким чином, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 2/3 частки квартири [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] в установлений законом шестимісячний строк спадкоємці до нотаріальної контори не завернулися. В матеріалах справи наявна копія постани про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 02-14/609 від 27.04.2017 року, що видана [PERSON] (дочка [PERSON] ). Зі змісту наведеної постави № 02-14/609 вбачається, що [PERSON] пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із чим їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій та запропоновано звернутися до суду із відповідним позовом про надання додаткового строку на прийняття спадщини. Також в матеріалах справи наявна копія позовної заяви [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після [PERSON] та копія ухвали Ленінського районного суду м. Харкова по справі № 642/2474/17 від 13.12.2017 р. про залишення позову без розгляду. [PERSON] померла [INFO] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] № 66209). 29.11.2019 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір дарування частки квартири. (Договір № 5654, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Зубарєвим І.Ю.). Право власності [PERSON] на 1/3 частку квартири [ADDRESS] підтверджується також копією Витягу з єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з Довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, виданою 27.01.2020 року - місце проживання [PERSON] з 03.12.2019 року зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] є онукою [PERSON] (свідоцтво про народження серія [NUMBER] від 26.02.2013 р.). З урахуванням того, що мати [PERSON] [PERSON] , яка була спадкоємцем першої черги після [PERSON] померла [INFO] не здійснила оформлення спадщини після батька [PERSON] , [PERSON] є спадкоємцем за правом представлення після матері в порядку ст. 1266 ЦК України. 22.10.2019 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Васікової Л.Є з проханням видати їй свідоцтво про право на спадщину після дідуся - [PERSON] на квартиру [ADDRESS] . Постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії № 536/02-31 від 22.10.2019 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з урахуванням того, що спадщина не була прийнята протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця, як передбачено ст. 1263 Цивільного кодексу України. Стосовно позовних вимог [PERSON] суд приходить до висновку, що його позовні вимоги задоволенню не підлягають виходячи з того, що позивачем не надано жодного доказу в обґрунтовані свого позову. Крім того, відповідно до вимог статті 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Як зазначено в позовній заяві [PERSON] переїхав жити до свого дядька [PERSON] з березня 2013 року., а помер [PERSON] [INFO] . Що стосується позовних вимог [PERSON] , суд приходить до висновку, що її позовні вимоги задоволенню не підлягають з наступних підстав. При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки. Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Таким чином, у справі підлягали встановленню, як факт проживання позивача однією сім`єю разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, так і тривалість такого проживання - щонайменше п`ять років. Для встановлення факту проживання однією сім`єю необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків. У матеріалах справи не надано доказів на підтвердження обставин, які свідчать про проживання [PERSON] з особою, яка померла, однією сім`єю щонайменше п`ять років, що давало б підстави для визнання позивача спадкоємцем четвертої черги після її смерті. В обґрунтовані позовних вимог [PERSON] надала довідку КНТ «Міська дитяча клінічна лікарня № 19», що згідно з запису в ф112/0 [PERSON] знаходилась під наглядом з народження та мешкала за адресою в [ADDRESS] . 20.12.1996 вибула за адресою [ADDRESS] (р-н обслуговування КНП «МДКЛ № 16». Повторно прибула в район обслуговування КНП «ДКЛ» № 19 ХМР 25.12.1997 та мешкала за адресою: [ADDRESS] . В останнє на прийомі була 09.09.2008. Надана довідка із Харківської спеціалізованої школи 1-Ш ступенів № 18 Харківської міської ради, якої вказано, що [PERSON] дійсно навчалась у вказаній школі з 29.08.2003 по 31.05.2012 р. та закінчила 9 класів. Адреса її проживання вказана [ADDRESS] . Вказані документи не містять відповідної інформації щодо предмета доказування і не є доказом того, що [PERSON] проживала з 2011 року однією сім`єю з бабусею і дідусем за адресою [ADDRESS] . Крім того, на момент 2011 року [PERSON] виповнилось 15 років і вона була неповнолітня. В своєї позовної заяві [PERSON] зазначила, що у зв`язку з тим, що її матір [PERSON] померла раніше, ніж завершився судовий процес з приводу поновлення строку на прийняття спадщини після дідуся, і вона була позбавлена можливості оформлення спадщини на 2/3 частки квартири наведеної вище квартири не відповідає дійсності. Оскільки позов [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишено без розгляду 13 грудня 2017 року в зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, а померла [PERSON] [INFO], через рік після залишення її позову без розгляду. Надавши оцінку показанням свідків зі сторони [PERSON] , суд вважає, що вони не містили достовірної інформації щодо наявності між [PERSON] та [PERSON] і [PERSON] сімейних стосунків, спільного проживання. Надані ними покази були зі слів, або припущеннями. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити, оскільки [PERSON] не наведено жодних належних та допустимих доказів того, що вона проживала однією сім`єю з бабусею та дідусем, була пов`язана спільним бюджетом, побутом, що вони мали взаємні права та обов`язки, спільно несли витрати по утриманню квартири, покупок речей домашнього вжитку. Письмових доказів на підтвердження мотивів, викладених у позові, [PERSON] представлено не було. Таким чином, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову [PERSON] слід відмовити за безпідставністю. У зв`язку з відомою у задоволенні позовних вимог, судові витрати залишити за сторонами.

Outcome: dismissed