Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] в якому просив суд: зобов'язати відповідачку не перешкоджати йому брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з донькою [PERSON], [INFO]; визначити способи його участі у вихованні доньки таким чином: - перша неділя місяця з суботи 18.00 год. до 18.00 год. за київським часом неділі за адресою: [ADDRESS] за попередньою домовленістю з матір'ю дитини; під час літніх канікул 20 днів на оздоровлення дитини з можливістю виїзду за територію міста Павлограда за попередньою домовленістю з матір'ю дитини; другий день після дня народження дитини з 10.00 год. до 19.00 год. за київським часом за попередньою домовленістю з матір'ю дитини. В обґрунтування заявленого позову позивач зазначив, що з 15.09.2007 року до 11.08.2014 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу мають малолітню дитину [PERSON], [INFO]. На даний час дитина проживає з відповідачем в квартирі [ADDRESS], він проживає разом зі своєю матір'ю в [ADDRESS]. Через відповідача він позбавлений можливості спілкуватися з дитиною, не має можливості брати дитину на вихідні оздоровлювати її. Він звертався до органу опіки Павлоградської міської ради. Згідно висновку органу опіки та піклування Павлоградської міської ради було встановлено спосіб його участі у вихованні доньки, а саме щосуботи з 11.00 год. до 16.00 год. за попередньою домовленістю з матір'ю в її присутності. Вважає що необхідно визначити спосіб його участі у вихованні дитини, такий який ним зазначено у позові. В судовому засіданні позивач підтримав заявлені позовні вимоги, пояснив суду, що на даний час він не має можливості спілкуватися зі своєю дитиною, відповідач не пускає його до квартири. З висновком органу опіки щодо його способу участі у вихованні доньки він не згоден у зв'язку з чим і звернувся до суду. Він вважає, що має право спілкуватися з дитиною буз участі матері, хоче брати дитину до себе додому в смт. Петропавлівка бо бабуся, тобто його мати вже рік не бачила онуки, хоче вивозити дитину на оздоровлення. Вважає, що відповідач негативно налаштовує проти нього дитину. Представник позивача в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги посилаючись на доводи викладені в позовній заяві та на свої пояснення надані в судовому засіданні. Відповідач в судовому засіданні позов визнала частково в частині того, що вона не заперечує батькові спілкуватися з дитиною, однак бажає щоб це спілкування відбувалося у її присутності. Дитина боїться з ним залишатися оскільки у лютому 2015 року він привіз до дитячого садка свою дівчину і сказав дитині що це її нова мати і тепер вони будуть жити разом. Після того у дитини був нервовий зрив і з того часу вона боїться, що батько забере її від матері. Крім того, відповідно до висновку органу опіки, він повинен був приходити до дитини по суботах, однак жодного разу він не прийшов. Він не ходить на свята, як то 1 вересня у школі, випускний у дитячому садочку. Ніколи батько не залишався з дитиною на одинці, не ночував з дитиною без її присутності. Крім того, мати позивача вживає алкогольні напої, палить, за той час що вони були у шлюбі вони дуже рідко бували у неї, вона не дуже хотіла їх приймати. Вважає, що перебування дитини у бабусі негативно вплине на неї. Після зустрічі з батьком дитина завжди знервована та плаче. Останній раз коли він приходив до школи, дитина побачила його та втекла. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги визнав частково в частині спілкування батька з дитиною, однак тільки в присутності матері, посилався на пояснення надані в судовому засіданні. Представник органу опіки та піклування в судовому засіданні просила прийняти рішення в інтересах дитини, пояснила суду, що позивач звернувся до органу опіки з заявою про встановлення способу його участі у вихованні дитини. Мати була проти його спілкування з дитиною без її присутності, надала довідку психоневрологічного відділення про те, що спілкування з батьком негативно впливає на стан здоров'я дитини. Був встановлений порядок зустрічей батька з дитиною, а саме щонеділі з 11.00 год. до 16.00 год. за попередньою домовленістю з матір'ю дитини в її присутності. Вислухавши учасників процесу, свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], представника органу опіки та піклування, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд доходить висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підставах. Так, в судовому засіданні було встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 15 вересня 2007 року по 11 серпня 2014 року ( а.с. 8,9). Від зазначеного шлюбу є малолітня дитина: [PERSON], [INFO]. (а.с. 10) Згідно довідки КП «Павлограджитлосервіс» за адресою : [ADDRESS] зареєстровані [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. (а.с. 13) Як вбачається з акту обстеження матеріально-побутових умов від 20 жовтня 2015 року складеного депутатом Петропавлівської селищної ради [PERSON] у присутності свідків [PERSON], [PERSON] позивач проживає за адресою : [ADDRESS] разом зі своєю матір'ю [PERSON], яка є власницею будинку. Зареєстрований [PERSON] у [ADDRESS] де на даний час мешкають його дружина та донька. У матері [PERSON] проживає з весни 2014 року, працює на шахті, після роботи займається домашнім господарством, веде спокійний, розмірений спосіб життя, нарікань з боку мешканців селища немає, до людей відноситься з повагою, чим вони йому і віддячують. (а.с. 14) Згідно із довідкою Психоневрологічного диспансерного відділення КЗ «Павлоградська міська лікарня № 1» від 06.03.2015 року, [PERSON] [INFO], скарги на протестні реакції, енурез - виникаючий після спілкування з батьком. Потребує у вирішенні питання про відвідування батьком в присутності матері. (а.с. 43) Згідно із інформацією стосовно [PERSON], [INFO] від 08.07.2015 року наданої ДНЗ № 2 «Рукавичка» з 24.07.2012 року [PERSON] відвідує дошкільний навчальний заклад. За період відвідування мати активна в виховному та навчальному процесі дитини. З квітня 2014 року в дитини проявилося порушення поведінки та емоційного стану. Дівчинка безпричинно могла розплакатися, дуже важко розлучалась з мамою. Батька перестав приходити за дитиною в садок. За останній рік це 4 відвідування батьком дівчинки, що закінчувались нервовими розладами: плач, відсутність денного сну, енурез денний. Батько міг прийти під час занять. Вероніка просила вихователів не показувати її батькові. Останнє відвідування батька закінчилось викликом матері до закладу так-як плач дитини «скажите маме пускай меня не отдает тете» потребувало пояснення матері. Сталося це після відвідування доньки батьком в дошкільному закладі з дозволу матері. Батько знайомив [PERSON] з своєю новою дружиною. Що для дитини закінчилось черговим розладом. (а.с. 44) Відповідно до висновку органу опіки та піклування Павлоградської міської ради визначено спосіб участі батька [PERSON] у вихованні доньки [PERSON], [INFO]: щосуботи з 11.00 год. до 16.00 год. за попередньою домовленістю з матір'ю дитини. (а.с. 11-12) Відповідно до характеристики Павлоградської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 9 [PERSON] навчається в ЗШ І-ІІІ ступенів № 9 з вересня 2015 року. Вероніка показала себе як старанна учениця з хорошими розумовими здібностями, умінням аналітично мислити. Має хорошу пам'ять, проявила себе з позитивного боку, охайна, ввічлива, добра. Мати приділяє велику увагу вихованню і всебічному розвитку доньки, живе інтересами доньки. (а.с. 41) Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює вихователем у дитячому садку № 2. 4 роки знає родину [PERSON], вони водили до неї [PERSON]. Раніше батько часто забирав дитину з садочка, цікавився нею а потім все рідше став приходити. Зі слів [PERSON] знає, що вони розірвали шлюб. [PERSON] просив дозволу відвідувати дитину, [PERSON] не заперечувала і він відвідував дитину, приходив, гуляв. Потім [PERSON] перестала хотіти іти до батька, вони її умовляли поспілкуватися з батьком. Одного разу [PERSON] взяв дитину і став виносити за територію садочка, вона пішла за ним. Він приніс дівчинку до машини, там була його нова жінка. Як стало потім відомо, він сказав [PERSON], що це її нова мати і вони будуть жити разом. Вероніка після цього була дуже збуджена, плакала, кликала маму. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює помічником вихователя у дитячому садочку № 2 який відвідувала [PERSON]. Спочатку батьки завжди разом приходили, а потім батька вони перестали бачити, приходила тільки мати. Як пізніше стало відомо батьки розлучилися. Дівчинка з того часу не бажала іти до батька, її умовляли іти до нього. Після візитів батька вона була збуджена, погано себе поводила. Одного разу приїздила на день народження [PERSON] мати [PERSON] - бабуся [PERSON]. Дівчинка взагалі до неї не підходила, бабуся також і не намагалася підійти до дитини, просто стояла. Також було таке, що [PERSON] взяв [PERSON] і поніс за територію садочка, вихователька побачила та побігла за ними. Як потім з'ясувалося він знайомив [PERSON] з новою жінкою. Після цього дитина була дуже знервована, плакала. Тетяна жодного разу не забороняла батькові спілкуватися з дитиною. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що є матір'ю [PERSON] - бабусею [PERSON]. Раніше сім'я її доньки жила нормально, часто приїздили до них у гості. Після того, як [PERSON] привіз до садочка іншу жінку [PERSON] стала боятися батька, не хоче його бачити. Її донька ніколи не налаштовувала дитину проти батька, дитина саме не хоче до нього іти. Приймаючи рішення по суті заявлених позовних вимог, суд керується положеннями ст. ст. 153, 157, 159 СК України, якими встановлено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Виходячи з обставин справи, які були встановлені в судовому засіданні, суд вважає, що спілкування позивача з дитиною : щотижня в неділю, з 11.00 год. до 16.00 год. за місцем проживання дитини за попередньою домовленістю з матір'ю дитини, в її присутності; щороку 05 вересня з 10.00 год. до 19.00 год. за місцем проживання дитини за попередньою домовленістю з матір'ю дитини, в її присутності, буде відповідати інтересам дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Позовні вимоги щодо усунення позивачу перешкод брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з донькою не доведені та не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. В частині позовних вимог щодо перебування дитини з батьком без присутності матері та виїзд за межі міста на оздоровлення, слід відмовити оскільки на даний час це не буде відповідати інтересам дитини. На підставі викладеного,

Outcome: partial