Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-09 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до\~\~ Військово-цивільної адміністрації м. Торецьк Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] померла його мати - [PERSON] . Після смерті матері залишилася спадщина, у тому числі у вигляді квартири [ADDRESS] . До теперішнього часу до нотаріальної контори за оформленням спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався, позивач є єдиним спадкоємцем після своєї матері за законом, проте позбавлений \~ \~ \~ \~ можливості отримати свідоцтво про право на спадщину. Нотаріусом позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю факту прийняття позивачем спадщини у передбачений ст.ст.1268-1270 ЦК України спосіб, зокрема, шляхом проживання разом зі спадкодавцем на момент його смерті чи/або подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк після відкриття спадщини. Позивач вважає причини пропуску ним строку подання заяви про прийняття спадщини поважними, пов`язаними з проведенням на території м. Торецьк антитерористичної операції (ООС), у зв`язку з чим просить визначити йому додатковий строк у два місяці для звернення до нотаріальної контори\~із заявою про прийняття спадщини. Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 04.01.2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 11.05.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. В судове засідання 10.06.2021 року позивач не з`явився, надав письмову заяву від 10.06.2021 року про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Відповідач до суду не з`явився, надав суду письмову заяву від 10.06.2021 року з проханням розглянути справу за його відсутності. Проти задоволення позовних вимог не заперечує. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши представлені докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, судом встановлено наступне: згідно свідоцтва про народження [PERSON] (позивач) серії [NUMBER] , що видане відділом РАЦС Дзержинського виконкому Донецької області 07.06.1990 року за актовим записом №227, [PERSON] (позивач) є сином [PERSON] (спадкодавця) (а.с.7). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Торецьк Донецької області, що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Торецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Донецькій області 14.05.2019 року за актовим записом № 389 (а.с.8). Часом відкриття спадщини, згідно з ч. 2\~ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи або день, з якого вона оголошена померлою, тобто [INFO] . Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно довідки Військово-цивільної адміністрації м. Торецьк №9794 від 12.11.2020 року, [PERSON] станом на 14.05.2019 року була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Інформація про склад сім`ї станом на 14.05.2019 року відсутній. З заявою про прийняття спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Рижкова О.О. лише в 2020 році. Листом-роз`ясненням від 17.11.2020 року №954/01-16 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю факту прийняття позивачем спадщини у передбачений ст.ст.1268-1270 ЦК України спосіб, зокрема, шляхом проживання разом зі спадкодавцем на момент його смерті чи/або подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк після відкриття спадщини, та рекомендовано звернутись до суду (а.с.12,13). Станом на час вирішення спору до нотаріальної контори за оформленням спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався. Інші спадкоємці після померлої відсутні (доказів зворотного суду не надано). Заперечень з боку відповідача щодо задоволення позовних вимог немає, що підтверджено письмовою заявою представника відповідача [PERSON] від 09.06.2021 року №85. Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення позову, суд виходив з наступного: згідно зі ст.ст. 1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому, прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. В той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого\~ст.1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву. За ст.ст. 1296-1298 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Разом з цим, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. З наведеного вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом, є правом спадкоємця та залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені в заповіті, а у разі відсутності заповіту - особи, визначені в ст.ст.1261-1265 цього Кодексу. За\~ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що отримання позивачем (спадкоємцем) свідоцтва про право на спадщину є неможливим через відсутність факту прийняття ним спадщини у передбачений ст.ст.1268-1270 ЦК України спосіб, зокрема, шляхом проживання разом зі спадкодавцем на момент його смерті чи/або подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк після відкриття спадщини після померлої матері. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 624912187 від 17.11.2020 року, інформація у Спадковому реєстрі щодо [PERSON] , померлої [INFO] , відсутня (а.с.12). З листа приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Донецької області Рижкова О.О. від 17.11.2020 року №954/01-16 вбачається, що після [PERSON] , померлої [INFO] , з заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась (а.с.13). Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме: поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже, з матеріалів справи вбачається, що [PERSON] померла [INFO] в місті Торецьк Донецької області, яке згідно розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 року №1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення», розташований на лінії зіткнення в результаті проведення операції об`єднаних сил (ООС). Проведення ООС на території міста Торецьк Донецької області, та, як наслідок, вимушений виїзд позивача до іншого населеного пункту через побоювання за своє життя та здоров`я, на думку суду, могло стати перешкодою для своєчасного звернення останнього до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Наведені вище причини пропуску позивачем встановленого законом строку для прийняття спадщини слід визнати поважними, такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, з огляду на що суд вбачає наявність правових підстав для задоволення позову шляхом визначення позивачеві додаткового строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved