Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом, на обґрунтування якого зазначив, що 04 травня 2016року зафіксовано факт затоплення нежитлового приміщення, яке знаходиться за адресою: вул. Незалежності, 164 в м. Івано-Франківську яке належить на йому на праві\~ приватної власності. Власником вказаного будинку ( балансоутримувачем) є відповідач по справі - ТОВ «ЖЕО Сервіс-Житло». Причиною затоплення стало забиття внутрішньо будинкової каналізаційної мережі, в результаті чого стався витік каналізаційних стоків через унітаз в нежитловому приміщенні. Збитки (вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженого приміщення) завдані позивачу внаслідок затоплення з вини відповідача\~ у відповідності до висновку про вартість ремонтно-відновлювальних робіт, складають 11727,34 грн., які\~ позивач просить\~ стягнути з відповідача. Крім того, позивач зазначив, що окрім майнової шкоди, йому було спричинено моральну шкоду, яку вона оцінює в 5000 грн. В судове засідання позивач не зявився,\~ подав заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, просив в задоволені позову відмовити, а відтак, суд вважає за можливе ухвалити рішення по суті спору у відсутності сторін. Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею ч.1 ст.5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 04 травня 2016 року зафіксовано факт затоплення не житлового приміщення, яке знаходиться за адресою: вул. Незалежності, 164 в м. Івано-Франківську, належить на праві приватної власності\~ [PERSON]. Обслуговування\~ вказаного будинку здійснюється ТОВ « ЖЕО «Сервіс-Житло». Відповідно до будівельно-технічного висновку №3 від 12.05.2016р. встановлено, що в результаті замокання пошкоджено двері та дверні рами в\~ кількості 5 штук, розсувні двері, меблі ( стіл, стелажі, крісла) намокли стіни 10-35 см. від підлоги\~ по всій площі нежитлового приміщення, намокла підлога. Рахунок вартості ремонтно-оздоблювальних робіт експерт оцінив в 11727,34 грн. 22.06.2016року позивач звернувся до відповідача з претензією про необхідність відшкодування завданих збитків, однак в добровільному порядку даний спір між сторонами не вирішено по даний час. Частиною 1 статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Відповідно до загальних підстав відповідальності за завдану майнову шкоду існує презумпція заподіювача шкоди, згідно якої не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. Статтею 319 ЦК України визначені підстави для здійснення власником майна своїх прав, та зазначено, що власність зобовязує, та у відповідності до вимог ст. 322 ЦК України власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить. Згідно із ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Судом встановлено, що причиною\~ затоплення нежитлового приміщення стало забиття каналізаційної ьруби на вихід з будинку.\~ Утримання внутрішніх мереж водопостачання є обовязком власника квартири, і ухилення від цього обовязку з наслідками у вигляді шкоди, тягне за собою відповідальність. Таким чином, відповідач для звільнення\~ від відповідальності має довести, що шкода заподіяна не з його вини. Позивачем на підтвердження заявлених позовних вимог надано докази, які підтверджують факт заподіяння йому шкоди та її розмір. Рахунок вартості ремонтно-оздоблювальних робіт судовий будівельно-технічний експерт [PERSON] оцінив в 11727,34 грн. Належних доказів на спростування розміру заподіяної шкоди відповідачем не надано, а тому суд вважає,що саме цей розмір заподіяної шкоди підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Також, суд вважає,що з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню сума витрат в розмірі 1200 грн. оплачених експерту за проведення експертної оцінки вартості відновлювального ремонту. . Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки, позовна вимога про відшкодування шкоди підлягає до задоволення, то з відповідача слід стягнути на користь позивача 1378,00 грн. витрат по оплаті судового збору. Що стосується позовних вимог в частині відшкодування спричиненої моральної шкоди, то відповідно до ст. 23, 1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, а саме: душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, стан майна після залиття, необхідність докладання додаткових зусиль та витрачання часу на поновлення порушеного права, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Беручи до уваги постанову Пленуму ВСУ від 31.03.1995 року №4 зі змінами та доповненнями „Про судову практику в справах про відшкодування моральної /немайнової / шкоди, суд не знаходить підстав в задоволенні\~ вимог в частині відшкодування спричиненої моральної шкоди в розмірі 5000грн., оскільки позивачем не доведеноно, чому саме ця сума,\~ служитиме належним відшкодуванням моральних страждань позивача, не надав суду доказів на підтвердження своїх вимог, не довів, що саме винними діями відповідача йому завдано моральну шкоду у зазначеному розмірі, а тому в даній частині позову слід відмовити . На підставі наведеного,

Outcome: dismissed