Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення із відповідача безпідставно отриманих грошових коштів в сумі 1076660,00 грн. та судові витрати по справі. Позов обґрунтовано тим, що позивач мав намір купити нерухомість в Республіці Кіпр, знайшов оголошення в газеті, в якому був варіант, який йому підходив, була вказана ціна квартири 75 тисяч євро та кіпрський телефон відповідача 99 747-046. Зателефонувавши за даним телефоном, він познайомився із [PERSON], з якою обмінялись відповідними паспортними даними, координатами. Одного дня, відповідач зателефонувала, запропонувала для продажу даний обєкт та сказала, що потрібно перевести їй грошові кошти, так як є ще один покупець на майно. Після чого відповідач скинула йому рахунок та свої паспортні дані. Він відправив відповідачу грошові кошти , що підтверджується відповідними виписками з банківських рахунків. Однак, після перерахунку коштів, відповідач почала уникати будь-яких контактів, грошові кошти не повертає. Так, позивачем було безпідставно перераховано грошові кошти в розмірі : 11.17.2016 року 22424,00 Євро, 15.11.2016 року 16576,00 Євро, всього - 41000,00 Євро. Станом на 26.12.2016 року, сума безпідставно перерахованих коштів дорівнює 41000,00х26.26 (національний курс НБУ станом на 26.12.2016 року) = 1 076 660,00 грн. В судовому засіданні позивач та представник позивач позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити, не заперечують проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилася, про час та місце судового засідання повідомлялася у встановленому законом порядку, відповідно до ст.ст. 74, 76 ЦПК України. Про причини неявки суду не повідомлено. Допитаний в якості свідка [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він хотів купити собі квартиру на Кіпрі. В оголошенні знайшов квартиру, яка йому підходила, звязався по зазначеному в оголошенні телефону, який належав Наташі, познайомились, вона працювала в агентстві нерухомості. Через деякий час відповідачка зателефонувала йому і повідомила, що потрібно терміново гроші. На його прохання , вона дала ксерокопію паспорту та банківський рахунок. Гроші, які взяв з банку , перерахував відповідачці двома платежами : 15.112016 року - та 16576 ,00 Євро та 17.11.2016 року - 24424,00 Євро. Отримання даних коштів вона підтвердила , вислала СМС повідомлення, крім того є документи , які свідчать , що перераховані ним кошти зараховані на рахунки [PERSON] Також, повідомив, що давав доручення на оформлення купівлі-продажу. Допитаний в якості свідка [PERSON] пояснив, що він працював водієм у позивача та став свідком того, що позивач хотів за кордоном придбати нерухомість, був знайомий з [PERSON] , часто спілкувався з нею по скайпу, вона просила, щоб позивач перерахував їй якусь суму. В середині листопада [PERSON] перерахував їй два перекази, 40 тисч Євро. У його родичів 14 листопада день народження, тому він запамятав, що це було в середині листопада. Потім він просив , щоб вона повернула гроші, вона пообіцяла, але на звязок не виходила, [PERSON] повідомляв , що гроші не повернула. Заслухавши пояснення позивача та його представника, пояснення свідка, дослідивши матеріали справи , суд прийшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав: Загальні підстави для виникнення зобов'язання у зв'язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв'язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов'язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Обєктивними умовами виникнення зобов'язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однiєю особою (набувачем) за рахунок iншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у iншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. За змістом частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Вiдповiдно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивiльнi права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогiєю породжують цивiльнi права та обов'язки. До підстав виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема, належать договори та iншi правочини. Зобов'язанням є правовiдношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися вiд певної дiї, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов'язання повинно виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших aктiв цивільного законодавства, а за вiдсутноcтi таких умов та вимог цього Кодексу, інших aктiв цивільного законодавства - вiдповiдно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України обєктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші. Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказiвцi закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками вiдповiдних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обовязків. Як свідчить аналіз матерiалiв справи, відповідачка набула майно, а саме: грошові кошти у спосіб, що не суперечить цивільному законодавству. Однак , згідно банківських документів, [PERSON] відправив кошти 15.11.2016 року в сумі 16576,00 Євро та 17.11.2016 року в сумі 24424,00 Євро на рахунок [PERSON] , в Кіпр за послуги гіда ( а.с. 81, 83). З наданих позивачем доказів, грошові кошти [PERSON] не передавались як представнику [PERSON] для оформлення договору купівлі-продажу квартири . За таких обставин, суд прийшов до висновку про безпідставність посилань позивача на те, що оспорювана сума вважається отриманою відповідачем безпідставно в розумінні статті 1212 ЦК України. Таким чином, у разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень частини першої статті 1212 ЦК України, у тому числі й щодо зобов'язання повернути майно потерпілому. За таких обставин , суд вважає, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами , що відповідачка безпідставно отримала грошові кошти; що вона отримала кошти для купівлі квартири, тому у задоволенні позову слід відмовити . На підставі наведеного,

Outcome: dismissed