Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-01 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Головного Управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області, Головного Управління Національної поліції в Кіровоградській області, третя особа Сектор ПД (м. Новомиргород)про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду. \~ \~ \~ В\~обґрунтування позову\~зазначив,\~що працює торгівельним агентом, робота полягає у відвідування магазинів в різних населених пунктах. 22 травня 2019 року позивач знаходився в м. Новомиргород Кіровоградської області, та, керуючи автомобілем OpelAstraреєстраційний номер [NUMBER] , об`їжджав там магазини. Близько 15:35 години, біля будинку 39 по вул. Соборності в м. Новомиргород Кіровоградської області позивача зупинив начальник СРПП № 1 Новомиргородського відділення поліції Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області Чичулін Віталій Олександрович, який вимагав пред`явити йому документи, заявляючи, що автомобіль позивача є «підозрілим». На запитання позивача про причину зупинки [PERSON] заявив, що позивач порушив ПДР, не ввімкнувши покажчик повороту при здійсненні маневру. Позивачзаперечив проти порушення і попрохав пред 'явити докази порушення, при цьому пред 'явив поліціанту документи, визначені ПДР, але в руки їх йому не дав. Докази позивачу не надали, а запропонували пройти в їх службовий автомобіль, на що позивач відмовився. Після цього [PERSON] повідомив, що підозрює позивача в алкогольному сп`янінні і запропонував пройти тест за допомогою пристрою «Драгер». Позивачпогодився, але попросив це зробити у присутності двох свідків. Замість того, щоб запросити свідків, [PERSON] розбив скло в автомобілі позивача і разом з напарником витягли позивача назовні, при цьому нанісши тілесні ушкодження, від чого все лице і руки були в крові, наділи кайданки. Після цього без санкції суду і без згоди позивача провели обшук в автомобілі, а коли побачили, що пасажир позивача знімає все на відео, зняли кайданки, посадили позивача в службовий автомобіль та повезли у відділок поліції, де [PERSON] виніс відносно позивача постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 cm. 122 КУпАП, а поліцейський Носенко Роман Сергійович склав протокол про адміністративне правопорушення за cm. 185 КУпАП. Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 липня 2019 року задоволено позов позивача до начальника СРПП № 1 Новомиргородського відділення поліції Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області Чичуліна В.О. про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення. Постанова серії ДП018 № 015204 від 22 травня 2019 року, винесена начальником СРПП № 1 Новомиргородського відділення поліції Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області ЧичулінимВіталієм Олександровичем про накладення на [PERSON] , адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 425 грн. за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 cm. 122 КУпАП, визнана протиправною.Відповідно до постанови Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 12 серпня 2019 року справу про притягнення [PERSON] , до адміністративної відповідальності за cm. 185 КУпАП провадженням закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.Позивач зазначає, що в зв`язку з незаконним затриманням, пов`язаним з затриманням пошкодження належного йому автомобіля, незаконним притягненням його до адміністративної відповідальності, незаконним накладенням штрафу йому спричинена як матеріальна, так і моральна шкода.Вартість відновлювального ремонту відповідно до звіту експерта-товарознавця №30-19 від 23 травня 2019 року складає 7780,68 грн, за проведення експертної оцінки позивач заплатив 1200 грн, всього спричинена матеріальна шкода на суму 8980,68 грн.Позивачуспричинена тяжка моральна шкода. [PERSON] переніс фізичні страждання, коли працівники поліції безпідставно застосували до нього фізичну силу, витягли з автомобіля, спричинивши йому при цьому ушкодження, наділи кайданки, незаконно доставили у відділ поліції, склали незаконний протокол і постанову про адміністративні правопорушення. Все це відбувалося в денну пору доби на очах у чисельних громадян. Незаконні дії працівників поліції принизили його честь та гідність, призвели до порушення нормальних життєвих зв`язків і вимагають додаткових зусиль для організації свого життя. Пошкодження автомобіля призвело до моральних страждань, так як позивач повинен був шукати оцінювача для встановлення спричиненої шкоди, не міг довгий час користуватися пошкодженим\~автомобілем,\~що також\~позначилося на\~його заробітку,\~так як\~позивач не\~міг без\~автомобіля виконувати\~свої обов`язки\~торгового агента.\~Спричинену моральну\~шкоду позивач\~оцінює в\~100\~000\~грн.Крім\~того,\~позивач просить\~стягнути з\~відповідача витрати на правову допомогу в розмірі 10\~000 грн, які також підлягають відшкодуванню. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 27.12.2019 головуючим суддею визначено О.В. Бершадську. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08 січня 2020 року суддею Бершадською О.В. відкрито провадження по справі та призначено підготовче засідання. 04 лютого 2020 року представник ГУНП в Кіровоградській області Я.І. Тарасенко надіслав до суду відзив на позов. В обґрунтування відзиву зазначив, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з огляду на наступне.Відповідачами у даній справі, визначено Державну казначейську службуУкраїни та Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області.Позовна заява [PERSON] , вимог щодо ГУНП в Кіровоградської області не містить, незрозуміло з чого ж виходив позивач, зазначаючи даного відповідача.Суб`єктом відповідальності, в позові зазначено лише державу, в особі Державної казначейської служби України, а не конкретний судово-слідчий орган, що заподіяв шкоду. Тому, ГУНП в Кіровоградській області, є неналежним відповідачем у цій справі.Крім того, відповідно до норм, якими керується позивач, шкода відшкодовується державою, незалежно від вини посадових осіб органу дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури і суду, тому ГУНП в Кіровоградській області є неналежним відповідачем, не є суб`єктом відшкодування моральної та матеріальної шкоди.В матеріалах, наданих позивачем разом з позовною заявою, на обґрунтування наявності підстав для відшкодування шкоди міститься лише рішення судів, про закриття провадження по справі про адміністративні правопорушення зач.\~2\~ст.\~122\~та ст.\~185\~КУпАП,\~а в самому позові, позивач як на підстави наявності права на відшкодування шкоди, посилається на ч.ч. 1, 2, 7 ст. 1176 ЦК України та \~ \~ \~ \~ст.ст. 1, 2 ЗаконуУкраїни «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»,а саме:незаконне застосування адміністративного арешту чи виправних робіт, незаконної конфіскації майна, незаконного накладення штрафу, у випадку закриття справи про адміністративне правопорушення. До позивача не було застосовано адміністративний арешт чи виправні роботи, незаконної конфіскації майна, незаконного накладення штрафу. Тобто, підстави для відшкодування матеріальної та моральної шкоди відсутні.Позивач в позові, посилається на відшкодування [PERSON] , шкоди завданої органами державної влади, їх посадовими чи службовими особами, а саме незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, проте дії працівників поліції в даному випадку незаконними чи неправомірними у встановленому законом порядку не визнано.Позивач в цивільному позові зазначає, що він зазнав моральних страждань, громадського осуду, переживань з приводу розголосу факту складання протоколу за місцем постійного проживання, за місцем постійної роботи, що примусило зазнати значних змін у власній життєдіяльності та докладати додаткових зусиль до організації побуту та повсякденного життя і праці, яке існувало до моменту безпідставного звуження його Конституційних прав. Однак, з позову та доданих до нього документів не зрозуміло, яких саме моральних страждань зазнав позивач і які наслідки. В чому саме виразився громадський осуд і від кого саме. Незрозуміло як саме було організоване життя позивача до складання протоколу і що ж змінилося після, в чому ж саме було звуження Конституційних прав. Тобто, відсутні належні докази, які б вказували на те, в чому ж полягає спричинена моральна шкода, а також наявність причинного зв`язку міжшкодою і протиправним діянням заподіювана і вини останнього в її заподіяні. Вез надання документальних доказів, твердження про громадський осуд, моральні страждання, переживання з приводу розголосу, зміни життєдіяльності с лише припущеннями і не можуть братися судом до уваги як фактичні дані.Крім того зазначають, що витрати на правову допомогу в сумі 10 000 грн. не підтверджені та не доведені. В підготовче засідання від керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Панова О., через канцелярію суду, надійшла заява про вступ представника Кіровоградської місцевої прокуратури у справі в інтересах держави в особі Головного Управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області з метою захисту державних інтересів у сфері функціонування бюджетної системи, заснованої на принципах справедливості і неупередженості, законності й обґрунтованості витрат бюджету, використання фінансових ресурсів для забезпечення реалізації основних задач і функцій, що здійснюються органами державної влади і управління. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2020 року суддею Бершадською О.В. допущено до участі у справі за позовом [PERSON] до Головного Управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області, Головного Управління Національної поліції в Кіровоградській області про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду представника Кіровоградської місцевої прокуратури. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2020 року суддею Бершадською О.В. залучено до участі в справі за позовом [PERSON] до Головного Управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області, Головного Управління Національної поліції в Кіровоградській області про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача начальника СРПП № 1 Новомиргородського ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області Чичуліна Віталія Олександровича, 02 червня 2020 року на адресу Кіровського районного суду м. Кіровограда від першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Є.Козир, надійшов відзив. В обґрунтування відзиву зазначено, що заперечує проти заявлених вимог позивача виходячи з наступного. Позивачем заявлено вимоги про стягнення на його користь на відшкодування завданої моральної шкоди коштів у сумі 100 000 грн. [PERSON] перебував під адміністративним переслідуванням у період з 22.05.2019 (дата винесення щодо нього протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності) до 12.08.2019 (дата постанови Новомиргородського районного суду Кіровоградської області), а всього 2 місяці 21 день.З тексту позовної заяви вбачається, що позивач на підтвердження заподіяння йому моральної шкоди зазначає про приниження його честі та гідності, порушення нормальних життєвих зв`язків, погіршення можливостей реалізації ним його звичок і бажань, погіршення відносин з іншими людьми та інших негативних наслідків морального характеру.Проте, жодних доказів причинно-наслідкового зв`язку між діями органів досудового розслідування, прокуратури та зазначеними негативними наслідками позивачем не надано.Негативні наслідки, про які зазначає позивач, становлять саме ту моральну шкоду, розмір якої визначено державою.Враховуючи вимоги ст. 13 Закону та ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», розмір мінімальної моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню [PERSON] становить 12 645 грн. (2 місяці 21 день *4723 грн.).Сам по собі факт закриття справи про адміністративне правопорушення судом, надає позивачу право на відшкодування моральної шкоди, відповідно до вимог Закону, у мінімально визначеному розмірі. Між тим, позивачем заявлено до відшкодування моральну шкоду у розмірі 100 000 грн.Між тим, позивач не навів достатніх доводів та підстав, з яких він виходив, визначаючи заявлений до відшкодування розмір шкоди, та не довів належними та допустимими доказами причинно-наслідковий зв`язок між діями органів досудового розслідування, прокуратури та погіршенням його морального становища.З огляду на викладене, розмір моральної шкоди, заявленої позивачем до відшкодування у розмірі 100 000 грн. є необґрунтованим.Позивачем в тексті позовної заяви зазначений попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які останній очікує понести, в сумі 10 000 грн. Однак, останнім не обґрунтовано дану суму з посиланням на фактично здійснені витрати. Проте, позивачем не надано доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті, відсутній розрахунок суми, а також детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом. Також, позивачем в якості підтвердження спричинення йому матеріальної шкоди, заподіяної пошкодження автомобіля надано Звіт №30-19 про незалежну експертну оцінку легкового автомобіля від 24.05.2019. Вивченням вищезазначеного звіту встановлено, що останній не в повному обсязі відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України, а відтак не може вважатись належним та допустимим доказом. У зв`язку з цим просить прийняти рішення про відшкодування шкоди на користь [PERSON] у відповідності до вимог чинного законодавства. Згідно розпорядження від 16.07.2020 № 283, підстава проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: відсторонення від посади судді [PERSON] у зв`язку із звільненням з посади судді Кіровського районного суду м. Кіровограда , Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею визначено Варакіну Н.Б. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 30 липня 2020 року суддею Варакіною Н.Б. прийнято цивільну справу до розгляду та призначено судове засідання. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15 червня 2021 року суддею Варакіною Н.Б. замінено начальника СРПП № 1 Новомиргородського ВП Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області Чичулін Віталій Олександрович на третю особу - Сектор ПД (м. Новомиргород). Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15 червня 2021 року суддею Варакіною Н.Б. закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Головного Управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області, Головного Управління Національної поліції в Кіровоградській області, третя особа Сектор ПД (м. Новомиргород) про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні 30.09.2021, позивач та представник позивача [PERSON] вимоги підтримали,просили їх задовольнити посилаючись на обставини викладені у позові. В судовому засіданні 02.12.2021 позивач та представник позивача Любович Л.В. позовні вимоги підтримали, просили долучити суд документи, а саме: розрахунок суми гонорару за надану професійну правничу допомогу в сумі 10000 грн., квитанцію до прибуткового касового ордера № 78 від 12.11.2019. Представник відповідача Головного Управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області - Марченко В.Б. в судовому засіданні 30.09.2021 просила в задоволенні позову відмовити, та зазначила, що сума моральної шкоди є необґрунтованою. Прокурор Вдовіченко Ю.П., Стомат А.А. яка діє в інтересах Головного Управління Державної казначейської служби України в Кіровоградській області в судовому засіданні 30.09.2021 просить винести рішення в рамках чинного законодавства, зазначила, що сума моральної шкоди є безпідставною. Представник Головного Управління Національної поліції в Кіровоградській області 30.09.2021 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник третьої особи Сектор ПД (м. Новомиргород) в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріли справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 липня 2019 року задоволено позов позивача до начальника СРПП № 1 Новомиргородського відділення поліції Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області Чичуліна В.О. про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення (а.с.9).Постанова серії ДП018 № 015204 від 22 травня 2019 року, винесена начальником СРПП № 1 Новомиргородського відділення поліції Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області ЧичулінимВіталієм Олександровичем про накладення на [PERSON] , адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 425 грн. за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 cm. 122 КУпАП, визнана протиправною. Відповідно до постанови Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 12 серпня 2019 року справу про притягнення [PERSON] , до адміністративної відповідальності за cm. 185 КУпАП провадженням закрито у зв`язку з відсутністю в діях позивача складу адміністративного правопорушення (а.с.12). Вартість відновлювального ремонту відповідно до звіту експерта-товарознавця №30-19 від 23 травня 2019 року складає 7780,68 грн., за проведення експертної оцінки позивач сплатив 1200 грн.,що підтверджується Актом прийому-передачі виконаних робіт від 24.травня 2019 року, розрахункова квитанція серія ЛВАК №704625 від 24.05.2019. Статтею 56 Конституції Україникожному гарантовано право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно з частиною другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За загальними положеннями, передбаченимистаттею 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначеністаттею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першоюстатті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першоїстатті 1176 ЦК Українив інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті1173,1174 ЦК України). Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України. Статті1173,1174 ЦК Україниє спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Втім, цими нормами не заперечується обов`язковість наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для доказування у спорах про стягнення збитків. Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставістатті 1173 ЦК України. Відповідно до ч. ч. 2 - 4 ст. 12 та ч. 1 ст. 81\~ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно із ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України, позивач повинен надати докази разом із позовною заявою. Докази повинні бути належними, допустими та достовірними, що регламентує ст. ст. 77, 78, 79 ЦПК України, тобто докази повинні містити інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. З матеріалів справи вбачається, що докази про стягнення матеріальної шкоди з відповідача на користь позивача знайшли своє підтвердження, тому матеріальна шкода в розмірі 7780,68 грн. +1200 грн., а всього 8980,68 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Що стосується вимог про стягнення моральної шкоди в розмірі 100\~000 грн., суд приходить до наступного висновку. Згідно зі ст.ст. 1, 5 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» від 01.12.1994 № 266/94-ВР підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного притягнення як обвинуваченого, незаконного взяття і тримання під вартою та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. У випадках, зазначених у частині першій цієї статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду. Відповідно до ст. ст. 3, 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання та досудового слідства, прокуратури і суду» громадянину відшкодовуються моральна шкода. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Розмір моральної шкоди, визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством, однак провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної платиза кожен місяць перебування під слідством чи судом. Аналогічна правова позиція Верховного суду України викладена у його постанові від 02.12.2015 по справі № 6-2203цс15. Межі відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом визначаються судом у розмірі співмірному з мінімальним розміром заробітної плати, визначеної законодавством за кожен місяць перебування під слідством чи судом, виходячи з мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на момент відшкодування (ПВСУ від 02.12.2015 року, у справі №6-2203цс15). [PERSON] перебував під адміністративним переслідуванням у період з 22.05.2019 (дата винесення щодо нього протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності) до 12.08.2019 (дата постанови Новомиргородського районного суду Кіровоградської області), всього- 2 місяці 21 день. Межі відшкодування моральної шкоди під слідством чи судом визначаються судом у розмірі співмірному з мінімальним розміром заробітної плати, визначеної законодавством за кожен місяць перебування під слідством і судом, виходячи з мінімальної заробітної плати, встановленої на день відшкодування. Дана позиція відображена в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.09.2017 по справі № 500/2296/14-ц та постанові Верховного Суду від 04.12.2019 по справі № 468/901/17-ц. Розміри мінімальної заробітної плати на 2021 рік установлено Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» у місячному розмірі: з 1 січня поточного року - 6 000 гривень. Отже, сума моральної шкоди становить (6 000,00*2 місяці 21 день). (2 місяці - 12000 грн, 21 день вираховувала: 6000-100% Х 21+ 1260 6000 грн- 1260 грн.=4740 грн., 12000 +4740=16740 грн. моральної шкоди, яка підлягає стягненню. Згідно ч.1, 2, 3 ст.\~137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до положень ч. 4 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним, зокрема, із часом, затраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт. Судові витрати відповідача підтверджуються наявними в матеріалах справи договором про надання правової допомоги від 12.11.2019, Розрахунком суми гонорару за надану професійну правничу допомогу в сумі 10\~000 грн., Квитанцією до прибуткового касового ордера № 78 від 12.11.2019 в сумі 10\~000 грн. Тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню витрати, пов`язані з правничою допомогою у розмірі 10 000 грн. Судовий збір віднести на рахунок держави. На підставі ст.ст.1166, 1176,1167 ЦК України, Закону України\~«Про порядок\~відшкодування шкоди,\~завданої громадянинові\~незаконними діями\~органів,\~що здійснюють\~оперативно-розшукову\~діяльність,\~органів досудового\~розслідування,\~прокуратури і\~суду»

Outcome: partial