Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок» (далі - КПЖ «Світанок») про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири. В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що він є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . 10.01.2019 року його квартиру почало затоплювати, а тому цього ж дня він звернувся до відповідача з цього приводу. 24.01.2019 року його квартиру почало знову затоплювати, а тому він знову звернувся до відповідача. Затоплення квартири продовжувалось, проте відповідач на його звернення не реагував. Оскільки КПЖ «Світанок» не направив представників для складання акту про залиття квартири, то він разом [PERSON] та [PERSON] склав відповідний акт. На день обстеження квартири була пошкоджена стеля площею 6 кв.м, відшарувалась штукатурка стін площею 2,8 кв.м, набухли та відклеїлись шпалери, було пошкоджене напільне покриття з ламінату на шумогідроізоляційній прокладці площею 6 кв.м, набухло дверне полотно з МДФ, намок утеплювач з мінеральних плит та гіпсокартонних листів віконних укосів площею 0,42 кв.м, намокли та набухли кухонні меблі, через замокання електропроводки сталось коротке замикання, перегоріли 3 енергозберігаючі лампи Е14, сталось кородування нижньої поверхні газової плити. 11.02.2019 року комісія представників відповідача провела обстеження його квартири та склала акт про залиття, яке сталось через протікання даху, також йому повідомили, що ремонт покрівлі включено до графіку поточних ремонтів. Таким чином, внаслідок неналежного утримання будинку відбулось залиття належної йому квартири. Відповідач добровільно відшкодовувати спричинену матеріальну шкоду не бажає. Просив суд стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду в сумі 54487,04 грн. та судові витрати в сумі 768,40 грн. КПЖ «Світанок» надав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог. Свою позицію обґрунтував тим, що 10.01.2019 року позивач звернувся з повідомленням про залиття квартири, того ж дня на його адресу були направлені працівники, які здійснили злиття води та прибирання снігу з даху з місця відшарування покрівельного матеріалу. Виконати ремонт покрівлі на той час не представилось можливим через погані погодні умови. Позивач не дотримався встановленого порядку направлення претензій стосовно надання послуги, що дає підстави вважати претензії позивача відсутніми. 28.01.2019 року позивач знову звернувся з приводу проведення ремонту даху і відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири. 11.02.2019 року за участю позивача був складений акт про залиття квартири, а 14.02.2019 року здійснено ремонт покрівлі в місці протікання. Кошторис, наданий позивачем, не відображає матеріальний збиток, заподіяний залиттям квартири, він не є експертною оцінкою, оскільки ФОП [PERSON] не має ліцензії на проведення експертних оцінок. В акті про залиття квартири, складеному за участю позивача, вказано конкретний перелік пошкоджень, а тому наданий [PERSON] рахунок-фактура про ремонт кухонних меблів, як підтвердження суми збитку, не може бути прийнятий. Залиття квартири позивача сталось через несвоєчасне повідомлення власником квартири [NUMBER] [PERSON] про протікання даху. [PERSON] надав відповідь на відзив, в якій зазначив, що чинне законодавство не містить заборони звернення до відповідача за позасудовим врегулюванням спору. Він неодноразово звертався до відповідача з приводу залиття квартири та проведення робіт, необхідних для подальшого припинення залиття квартири. З 10.01.2019 року відбувалось протікання води через дах, яке було усунуто лише 14.02.2019 року. Вартість ремонту пошкодженого майна відображена в акті, розрахунок вартості відновлювальних робіт зроблено суб`єктами господарювання, які спеціалізуються на ремонтних роботах. Та обставина, що він підписав акт від 11.02.2019 року не означає, що він з ним згодний. Просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позовні вимоги, підтвердив доводи, викладені в позові. Просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. В судовому засіданні представник відповідача Прийма С.Г. позов не визнав. Суду пояснив, що підприємство діяло згідно існуючих правил. 10.01.2019 року представники КПЖ «Світанок» виїхали і надали необхідну допомогу. Повноцінно роботи виконати вони не могли. 11.02.2019 року виїхала комісія та склала акт, з яким погодився позивач. Факт залиття квартири визнає. Власник квартири [NUMBER] , яка розташована зверху квартири позивача, також повинен нести відповідальність, оскільки він своєчасно не повідомив про залиття його квартири через протікання даху. Якщо б це було зроблено, то КПЖ «Світанок» прийняло заходи і залиття квартири [ADDRESS] не сталось. Залиття квартири позивача сталось через відшарування покрівлі та затікання талої води. Шкода позивачу спричинена внаслідок несвоєчасного повідомлення мешканцем квартири [NUMBER] про протікання, вини підприємства в спричиненні шкоди немає, залиття сталось внаслідок непереборних умов (погана погода). В судовому засіданні представник відповідача Козиряцький О.В. позов не визнав. Суду пояснив, що розмір збитків не підтверджений експертною оцінкою. Погодні умови на той час не дозволяли провести ремонтні роботи, йшов дощ, було зчищено сніг. На даний час покрівля знаходиться в задовільному стані, протікань немає. КПЖ «Світанок» не може відповідати за пошкодження меблів, також не був визначений відсоток їх зносу. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне. [PERSON] є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору дарування квартири від 26.09.2012 року та копією витягу про державну реєстрацію прав від 22.10.2012 року № 35932590. З 12.06.2018 року будинок [ADDRESS] знаходиться в управлінні КПЖ «Світанок», що підтверджується копією договору про надання управління багатоквартним будинком від 12.06.2018 року №182. За умовами цього договору КПЖ «Світанок» зобов`язалось надавати власникам квартир будинку [ADDRESS] послуги з управління будинком згідно з переліком для забезпечення його сталого функціонування відповідно до цільового призначення, збереження його споживчих властивостей та організації забезпечення потреби власників, співвласників у своєчасному отриманні житлово-комунальних послуг відповідної якості (пункт 1 договору). Підпунктом 17 пункту 10 договору про надання управління багатоквартним будинком від 12.06.2018 року №182 визначено, що управитель, тобто КПЖ «Світанок» зобов`язаний здійснювати огляд основних конструктивних елементів, огороджуючих конструкцій об`єкту, забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених норм, стандартів та правил. У разі порушення своїх зобов`язань сторони несуть відповідальність, визначену цим договором та законодавством України (п.13 договору). В судовому засіданні було встановлено, що в період 10.01.2019 року та 24.01.2019 року сталось залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується поясненнями учасників справи та копіями актів від 11.02.2019 року, від 28.01.2019 року №1. Залиття квартири, належної на праві власності позивачу, сталось через протікання даху в період танення снігу, що було підтверджено поясненнями представників відповідача в судовому засіданні, листом КПЖ «Світанок» від 11.02.2019 року №534, копіями актів від 11.02.2019 року, від 28.01.2019 року №1. Частиною 1 ст.18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що управління багатоквартирним будинком управителем здійснюється на підставі договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, що укладається згідно з типовим договором. Частиною 3 ст.16 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що якість комунальної послуги повинна відповідати вимогам, встановленим цим Законом, іншими актами законодавства та договором. Обов`язок забезпечення відповідності якості комунальної послуги встановленим вимогам покладається на виконавця такої послуги. Обов`язок забезпечення відповідності якості послуги з управління встановленим вимогам та договору покладається на управителя багатоквартирного будинку. Пунктами 9, 10 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених постановою КМУ від 05.09.2018 року №712 (далі - Правила) визначено, що послуга з управління включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Під час надання послуги з управління управитель забезпечує виконання робіт та послуг з утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, що входять до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території (далі - кошторис), з урахуванням обов`язкового переліку робіт та послуг, що затверджується Мінрегіоном, та з дотриманням: встановлених стандартів, нормативів, норм, порядків і правил щодо якості житлово-комунальних послуг; вимог до якості, в тому числі щодо періодичності виконання (надання) таких робіт (послуг), визначених договором управління. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. У частині першій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків наявності підстав звільнення від доказування. Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права. Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до ч.1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. В судовому засіданні було встановлено, що залиття квартири, власником якої є позивач, сталось через протікання даху. Зазначене, на думку суду, свідчить про те, що відповідач неналежним чином виконував свої обов`язки, як управитель будинку [ADDRESS] , не забезпечив виконання робіт ремонту даху багатоквартирного будинку, а тому має відповідати за шкоду, спричинену позивачу, внаслідок пошкодження належної йому квартири, яке сталось через її залиття. Належних та допустимих доказів, які б спростовували зазначений висновок суду і підтверджували відсутність вини відповідача у заподіянні шкоди позивачу, суду надано не було. Щодо розміру матеріальної шкоди, яка підлягає відшкодуванню позивачу, суд відзначає наступне. Позивач вимагає стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в сумі 54487,04 грн. Частинами 1-3 ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. У правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача. На підтвердження розміру спричинених збитків позивач надав локальний кошторис, складений ФОП [PERSON] на суму 48593,16 грн. та рахунок - фактуру ФОП [PERSON] на ремонт кухонних меблів від 12.02.2019 року №8 на суму 5893,88 грн. Як пояснив в судовому засіданні позивач, зазначений локальний кошторис був розрахований на підставі акту від 28.01.2019 року №1 про наслідки залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . При цьому позивачем також було надано акт обстеження квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , від 11.02.2019 року, складений представниками КПЖ «Світанок». Зазначені акти містять різні відомості щодо виду пошкоджень та їх розміру. При цьому акт обстеження квартири від 11.02.2019 року, складений представниками КПЖ «Світанок» та підписаний позивачем, не містить жодних зауважень останнього щодо виду пошкоджень та їх розміру. Інших доказів на підтвердження спричинених пошкоджень квартири через її залиття позивачем надано не було. За таких обставин суд вважає, що відповідач має відшкодувати збитки, завдані залиттям стелі на кухні та пошкодженням шпалер на стінах. Згідно з локальним кошторисом для усунення зазначених пошкоджень необхідно виконати роботи наступної вартості: демонтувати шафи, столи, витяжку, багет, жалюзі - 250 грн. (п.1), демонтувати фриз зі стелі - 106,20 грн. (п.2), демонтувати шпалери зі стін - 624,45 грн. (п.5)., поклеїти шпалери на стелю (шпалери флізелинові та клей для шпалер) - 900,85 грн. (п.26), поклеїти шпалери на стіни (шпалери вінілові та клей для шпалер) - 2762,45 грн. (п.29), поклеїти фриз потолочний (фриз для стелі та рідкі цвяхи) - 1217,10 грн. (п. 30), здійснити монтаж шаф, столів, витяжки, багет, жалюзів - 1000 грн. (п.32)., що загалом становить 6861,05 грн. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а в решті заявлених позовних вимог слід відмовити за необґрунтованістю. Згідно з ч. 1, 3 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 96,74 грн.

Outcome: partial