Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Міжрайонного відділу державного виконавчого служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом зняття арешту накладеного державним виконавцем на 1/3 частини квартири [ADDRESS] , накладеного ВДВС Комінтернівського р-ну, м. Харкова.. В \~обґрунтування \~позовних \~вимог \~посилається \~на те,\~що на\~підставі Повідомлення\~про накладення\~заборони відчуження\~обєктів нерухомого\~майна від\~16\~березня 2005\~року за\~№ 3133\~Відділу державної\~виконавчої служби\~Комінтернівського РУЮ\~м.\~Харкова Першою Харківською державною нотаріальною конторою 17 березня 2005 року за № 7352 був зареєстрований арешт на 1/3 частку квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] , [INFO] . Станом на цей час арешт майна позивача [PERSON] не знятий та існує поза межами виконавчого провадження, у зв`язку з чим на думку позивача, підлягає скасуванню. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 03.07.2019 року було відкрито провадження у справі за правилами позовного спрощеного провадження. Позивач в судове засідання не заявився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Відповідач Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції в Харківській області в судове засідання повторно не з`явився про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся завчасно , належним чином, шляхом направлення судової повістки за адресою його місця знаходження , що підтверджується відповідними підписами у розносній книзі для місцевої кореспонденції. У відповідності до приписів ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. З ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Враховуючи повторну неявку належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача ,який не з`явився в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин, не подав відзив відповідно до ст.. 280 ЦПК України , а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів при заочному розгляді справи, що відповідає положенню ст.. 280 ЦК України. Враховуючи , неявку всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Суд дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив, що правовідносини між сторонами є цивільно- правовими та врегульовані положеннями ЦК України в редакції 2003 р., а також встановлені наступні обставини. Відповідно до довідки від 10.10.2019 р. №39/19/02-32 Перша Харківська міська державна нотаріальна контора повідомила, що арешт на 1/3 частку квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований Першою Харківською державною нотаріальною конторою 17 березня 2005 року за № 7352 на підставі Повідомлення про накладення заборони відчуження обєктів нерухомого майна від 16 березня 2005 року за № 3133 Відділу державної виконавчої служби Комінтернівського РУЮ м. Харкова. З довідки МР ДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харків ГТУЮ від 15.03.2019 р. вбачається, що перевірка Автоматизованої системи виконавчих проваджень на предмет наявності виконавчого документа, на підставі якого накладено арешт, виявилась безрезультатною. Відповідно до правил ведення діловодства та архіву в органах державної виконавчої служби передані до архіву органу державної виконавчої служби справи та виконавчі провадження, строк зберігання яких закінчився, підлягають знищенню. Строк зберігання виконавчих проваджень, переданих до архіву органу державної виконавчої служби, становить три роки. Інформація щодо знищення виконавчого проваджень у Відділі відсутня. У зв`язку з чим Відділом надається відповідь за наявною інформацією згідно Автоматизованої системи виконавчих проваджень. Інформація щодо скасування заходів забезпечення виконавчого провадження у виді арешту на майно при завершені виконавчого провадження встановити не є можливим. Відповідно до вищевикладеного, на теперішній час у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області не перебувають виконавчі провадження стосовно [PERSON] на підставі яких накладено арешт майна № 1772948 від 17.03.2005. Встановити причину виникнення арешту майна № 1772948 від 17.03.2005 р. не виявляється можливим». Відповідно до Інформаційної довідки № 171592922 з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна сформованої 25.06.2019 р. на 1/3 частку квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] , накладено арешт на підставі повідомлення 3133, 16.03.2005, ВДВС Комінтернівського р-ну м. Харкова, державного виконавця Бєлікова В.П. Частиною 1 ст. 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 41 Конституції України, ч. 1 ст. 319 ЦК України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, до якої Україна приєдналась 17.07.1997 року, відповідно до Закону № 475/97-ВР від 17.07.1997року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна. Положенням ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника визначається як спосіб забезпечення реального виконання рішення. Таким чином правова природа арешту майна боржника у виконавчій процедурі виключає можливість застосування або дії такого заходу поза межами виконавчого провадження. Тобто органи виконавчої служби не можуть накладати арешт на майно боржника до відкриття виконавчого провадження, а у випадку завершення виконавчого провадження у рамках якого був накладений арешт, такий арешт знімається. На підставі викладеного арешт майна позивача [PERSON] існує поза межами виконавчого провадження. Тобто цей арешт не виконує функції забезпечення реального виконання рішення, а тому суд приходить до висновку про необхідність зняття арешту з майна позивача [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: approved