Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою відповідно до якої просив суд винести рішення, яким стягнути з [PERSON] на його користь грошові кошти в сумі 11\~427,53 грн., як суму матеріальних збитків, завданих\~ його житлу, а саме приміщенню квартири [ADDRESS], 734,11 грн. інфляційних витрат, 46,42 неустойки, 5000 грн. моральної шкоди ,\~ стягнути грошові кошти в сумі 1596 грн.\~ сплачені за проведення експертизи та 640 грн. сплаченого судового збору. Свої вимоги мотивував тим, що він є\~власником квартири\~№ 47,\~що розташована\~в будинку\~№ 18\~по вул.\~Генерала Манагарова\~м.\~Кременчука \~Полтавської області. Неодноразово його\~квартиру було\~затоплено,\~сусідами зверху,\~чим було\~нанесено збитків.\~Сталося це\~з вини\~мешканців квартири,\~а саме\~№ 50\~будинку №\~18\~по вул.\~Генерала Манагарова\~в м.\~Кременчуці Полтавської\~області.\~Про ці\~прикрі інциденти,\~він намагався\~повідомити власника\~даної квартири\~[PERSON]. В останній раз шкода завдана сусідами виявилась аж надто значною, для підтвердження факту затоплення його квартири сусідами зверху, а саме мешканцями квартири [ADDRESS], ним була викликана 26.01.2017 року аварійна бригада для обстеження його квартири по факту її залиття, що підтверджується довідкою з електронного журналу ТОВ «Місто для людей» за номером наряду 925. За наслідками\~обстеження квартири\~було складено\~відповідний акт. Так,\~відповідно до\~[PERSON] обстеження\~квартири №47\~житлового будинку\~№18\~по вулиці\~Генерала Манагарова,\~що був\~складений ТОВ\~«Місто для\~людей Кременчук»\~26\~січня 2017\~року,\~встановлені такі\~результати: санвузол: стеля (білування)\~сліди залиття\~площею до\~0,5\~м.\~кв.;\~стіни відшарування\~фарби окремими\~місцями до\~1\~м.\~кв.;\~кладова: стеля (білування) сліди залиття площею до 1 м. кв. За висновком даного акту встановлено - залиття сталося по халатності мешканців вище розташованої квартири № 50. На момент обстеження протікання на стелі помешкання квартири № 47 припинені, доступу для обстеження внутрішньо-квартирної мережі мешканці квартири №50 не наддали. Також, для оцінки матеріального збитку, що було нанесено жителями квартири [ADDRESS], він звернувся до Кременчуцького відділення Полтавської торгово-промислової палати, про що свідчить Рахунок № 000162 від 31 січня 2017 р., за яким ним було сплачено 1596 грн. за експертну оцінку матеріального збитку. Відповідно до Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № П-8, що був складений 07 лютого 2017 року судовим експертом [PERSON] щодо зазначення вартості матеріального збитку після залиття квартири [ADDRESS] встановлена така шкода: у вбиральні сполученій: стеля (білування) - сліди затікання площею 0,5 кв. м, стіни відшарування фарби окремими місцями до 1 кв. м; в кладовій: стеля (білування) - сліди затікання площею 1,0 кв. м; у вбудованій шафі «2» площею 1,0 кв. м: на стелі (оздоблення фарбування водними сумішами) розводи жовтого кольору; відшарування штукатурки; у вбиральні сполученій «З» площею 2,80 кв. м.: на стелі (оздоблення - фарбуванню водними сумішами) розводи жовтого кольору; відшарування штукатурки, в кутах (біля стояка) - жовті плями, стіни (оздоблення - фарбування масляною фарбою), зі слідами залиття, відшарування фарби у п'яти місцях по всій поверхні стін; на кухні «4» площею 5.40 кв. м.: на стелі (оздоблення - фарбування водними сумішами) розводи жовтого кольору; відшарування шпалер по верхній частині поверхні стін. Розмір матеріального збитку - це розмір витрат на виконання ремонтно-будівельних робіт з урахуванням вартості використаних матеріалів, конструкцій, виробів, а також з урахуванням фізичного зносу на момент події. Так, при проведенні експертного будівельно-технічного дослідження № П-8 від 07 лютого 2017 р. квартири [ADDRESS] встановлена вартість ремонтно-будівельних робіт відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] на момент проведення експертизи, згідно зведеного кошторисного розрахунку (приведений в додатку до даного випуску) складає 6 388 грн.. Вартість матеріальної шкоди, завданої приміщенню квартири № 47 по вул. Генерала Манагарова в буд. 18 м. Кременчука Полтавської області на момент проведення експертизи, визначена у сумі 5 647 грн.. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], що підтверджується Довідкою з реєстру речових прав та їх обтяжень. Також звертає увагу на індекс інфляції. Сума збитків, визначена експертом у висновку експертного будівельно-технічного дослідження № П-8 від 07 лютого 2017 р. за обстеженням квартири № 47 в житловому будинку № 18 по вул. Генерала Манагарова в м. Кременчуці Полтавської області у сумі 5647,00 грн., є відповідною на дату виконання даного експертного огляду. Однак, ціни на роботи та матеріали ростуть. 10 лютого 2016 року він звернувся з вмотивованою претензією до відповідача з вимогою відшкодувати завдану шкоду та витрати на проведену експертизу. Проте станом на день пред'явлення позову ані відповіді, ані грошової компенсації він не отримав. Зважаючи на цю обставину вимушений звернутись до суду з даним позовом. Окрім того звертає увагу суду на ту обставину, що відповідно до ст.. 625 ЦКУ Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Зазначає, що наслідки прострочення боржником грошового зобов'язання у вигляді інфляційних нарахувань та 3 % річних не є санкціями, а виступають способом захисту його майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні його матеріальних втрат від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними йому до сплати, ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника. Таким чином вважає, що відповідач повинен сплатити на його користь 734,11 грн. інфляційних нарахувань та 46,42 грн., що є 3% річних за користування його грошовими коштами. Крім зазначеного, завдана йому матеріальна шкода, відмова від її відшкодування та явно протиправна поведінка Відповідача негативно відобразилися не лише на матеріальному, але на й його моральному стані. Йому не зрозуміло, чому Відповідач відверто нехтує вимогами закону щодо прав власності. Така незаконна поведінка Відповідача викликає у нього негативні емоції - обурення, розпач. Окрім того у зв'язку з відсутністю Відповідача за адресою, відмова йти на контакт, він перебуває в пригніченому стані. Наявність моральної шкоди обґрунтовує душевними стражданнями, пов'язаними з тим, що він не міг користуватись своїм майном на власний розсуд та був зобов'язаний терміново відшукувати суму грошей, необхідну для усунення завданих збитків, ремонту його квартири; відчуттям страху, від того, що дані грошові кошти не будуть йому повернуті ніколи. Порушення Відповідачем його права на відшкодування завданої шкоди є причиною нервового зриву (депресії, апатії). Осягнути в повній мірі рівень моральних страждань, пов'язаних із страхом втратити належне йому майно назавжди, а тим більше оцінити в грошовому виразі надзвичайно важко. Однак, враховуючи всі перелічені вище фактори, заподіяну моральну шкоду оцінює у розмірі 5000 грн.. Ухвалою Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області від 21.02.2018 року до участі у справі в якості співвідповідача залучено ТОВ «Місто для людей Кременчук». Позивач [PERSON], якого суд викликав до судового засідання для надання особистих пояснень, в судове засідання не зявився без повідомлення причин. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав зазначених в позові. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні в задоволенні позову просила відмовити в звязку з його необґрунтованістю, при цьому пояснила, що їй на праві власності належить квартира № 50 в житловому будинку № 18 по вул. Генерала Манагарова в м. Кременчуці. Близько за пів року до вказаного позивачем у позовній заяві залиття, дійсно відбулось залиття його квартири №47 по вул.. Г. Манагарова в м. Кременчуці. У її квартирі зірвало кран. В звязку з даним залиттям на стелі у санвузлі в квартирі позивача утворилась пляма. Проте, вона відшкодувала позивачу [PERSON] завдані залиттям збитки. З позивачем вона не спілкується і де він проживає їй не відомо, вона спілкується з його сином, який проживає в даній квартирі. Станом на 26.01.2018 року в її квартирі проживала і на даний час проживає її знайома. 28.01.2017 року їй надіслав повідомлення у «Вайбері» син позивача [PERSON], який повідомив, що вона їх топить і необхідно 2000 грн. на ремонт. Вона прихала та побачила, що в її квартирі було все сухо. Знайома сказала, що ніякого залиття не було. В час залиття вона була на роботі. Коли вона приїхала, то намагалась потрапити в квартиру позивача, щоб впевнитись в тому, що дійсно відбулось залиття, однак їй у цьому відмовили, тобто квартиру позивача вона не оглядала. До неї з приводу обстеження її квартири ніхто не звертався. Вона сама звернулася 30.01.2017 року до ТОВ «Місто для людей Кременчук» з заявою щодо проведення обстеження в її квартирі, однак обстеження не провели. 09.02.2017 року у її квартирі майстри КФ ТОВ «Єврокомунсервіс» замінили стояки та у зв»язку з такою заміною вона, за власний рахунок, також замінила труби водопостачання та водовідведення. Представник відповідача ТОВ «Місто для людей Кременчук» в судовому засіданні в задоволенні позову до ТОВ «Місто для людей Кременчук» просила відмовити в звязку з його необґрунтованістю, при цьому пояснила, що 26.01.2017 року до ТОВ «Місто для людей Кременчук» звернувся позивач про залиття квартири. Комісією ТОВ «Місто для людей Кременчук» в складі майстра КФ ТОВ «Єврокомунсервіс» [PERSON], інженера [PERSON] та слюсаря сантехніка [PERSON] було обстежено його квартиру і виявлено сліди залиття у санвузлі та кладовій. Залиття інших приміщень виявлено не було. Залиття носило разовий характер, тобто якби текли труби або стояк залиття було б постійно, а тому вина ТОВ «Місто для людей Кременчук» в залитті квартири позивача відсутня. Також позивачем були здійснені виклики 27.01.2017, 06.02.2017 та 08.02.2017 року в квартиру [ADDRESS] з приводу затоплення його квартири та працівниками ТОВ «Місто для людей Кременчук» було встановлено, що затоплення відбуваються в звязку з халатним відношенням мешканців квартири №50. Також припускає, що залиття кухні, яке відображене у висновку експерта вже сталося після того, як працівниками ТОВ «Місто для людей Кременчук» було складено акт обстеження, оскільки залиття квартири №47 відбувалося неодноразово, а тому шкода що відображена у висновку експерта значно перевищує ту шкоду, що була відображена саме в акті про залиття. Звертає увагу на те, що [PERSON] неодноразово затоплювала квартиру сусідів, а тому вона дійсно зверталася в ТОВ «Місто для людей Кременчук» для заміни стояків. ТОВ «Місто для людей Кременчук» замінило лише стояк каналізації, а інші стояки та труби [PERSON] замінювала самостійно за власний рахунок. 26.01.2017 року двері до квартири відповідача ніхто не відчинив. Чи був хтось у квартирі у той час невідомо. У дверях квартири було залишено записку. Вислухавши пояснення представника позивача [PERSON], відповідача [PERSON], представника відповідача ТОВ «Місто для людей Кременчук», свідків, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, суд встановив наступне. Свідок [PERSON] суду пояснила, що в січні 2017 року в ТОВ «Місто для людей Кременчук» надійшла заява про залиття квартири [ADDRESS]. Вона вийшла на місце, а саме до квартири №47, і виявила вологу пляму на стелі санвузла біля стояків холодної, гарячої води та каналізації десь приблизно 350х350 мл. Пляма на стелі була вологою, однак із неї вода не капала. Протікання труб у квартирі №47 виявлено не було. Водопостачання у будинку не перекривалось. Інші приміщення квартири вона не оглядала. Акт про затоплення квартири вона підписувала особисто. Стояки водопостачання та водовідведення та труби у квартирі були в задовільному стані і не протікали. Хто був у квартирі №47 вона не памятає. 26.01.2017 року огляд квартири разом з нею проводили [PERSON] та [PERSON]. Квартиру №50 вона обстежувала у лютому 2017 року і протікання труб виявлено не було. Квартиру, що знаходяться вище квартири №50 вона обстежувала і там труби були поміняні. В квартирі №50 стояки гарячої та холодної води замінені не були, а був лише замінений стояк каналізації. Вона заробила висновок, що причиною залиття водою квартири №47 була халатність мешканців квартири №50, тому що квартира №47 не заливалась водою кожного дня і по трубам не було виявлено підтікання води. У трубах вода знаходиться під тиском, а тому якщо б мало місце пошкодження труб водопостачання чи водовідведення, то витік води був би постійним. Ділянку труб, що знаходяться у перекритті поверхів 26.01.2017 року вона не обстежувала. Квартиру №50 26.01.2017 року вона також не обстежувала, оскільки там не відчинили двері і вважати, що хтось був вдома та не відчинив двері підстав не було. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона працює на посаді інженера в ТОВ «Місто для людей Кременчук». 26.01.2017 року мешканець квартири [ADDRESS] звернувся до ТОВ «Місто для людей Кременчук» з заявою про складення акту про залиття його квартири водою із квартири №50. Заявка надійшла зранку. Коли вона прийшла до квартири №47, то побачила на стелі санвузла та кладовки мокрі плями і здається вздуття фарби на стіні. Плями були вологі, однак вода з них не капала. Інші кімнати мешканець квартири їй не показував. Мешканець квартири №47 повідомив, що залиття сталося вночі і він вранці відразу ж звернувся до ТОВ «Місто для людей Кременчук». Їй не відомо, чи вертались мешканці квартири №50 в ТОВ «Місто для людей Кременчук» з заявою про проведення додаткового обстеження по факту залиття квартири №47. Вважає, що затоплення квартири відбулось в звязку з халатним відношенням мешканців квартири №50, оскільки залиття було разове. Коли течуть труби, то залиття буде постійним. На виклик вона приїжджала вранці, а ввечері, мабуть, приїжджала аварійна служба. Акт про затоплення квартири вона підписувала особисто. Огляд квартири №47 разом з нею проводили [PERSON] та [PERSON]. В квартирі №50 двері їй ніхто не відчинив, тому вона залишила в дверях записку. Мешканець квартири №47 їй повідомляв, що залиття квартири до цього відбувалось постійно та мешканці квартири №50 чи то відшкодовували йому за це кошти чи придбавали фарбу. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він працює слюсарем КФ ТОВ «Єврокомунсервіс». У січні 2017 року він виїжджав за викликом з приводу залиття водою квартири [ADDRESS]. Наскільки він памятає то стояки холодної та гарячої води, а також каналізації були сухі, підтікання виявлено не було. Чи міняв він в квартирі №50 труби та стояки він не памятає. Коли відбулося залиття квартири №47 він не памятає та не пам»ятає чи ходили вони до квартири №50. Акт про затоплення квартири він підписував особисто. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він був присутній при тому, як відповідач [PERSON] запитувала у свідка [PERSON] про те, чи підписувала вона акт про залиття квартири і та сказала, що у [PERSON] підпис не її. Коли вони побачили записку в дверях про те, що вони топлять квартиру №47, вони зібрались та поїхали в ТОВ «Місто для людей Кременчук» для того, щоб провели обстеження квартири. Через декілька днів, точної дати він не памятає, приїхали працівники ТОВ «Місто для людей Кременчук». Вони спустились до сусідів нижче, подивились, та повідомили що тече стояк каналізації. Запропонували замінити стояк. Стояк міняли безкоштовно. Під час заміни стояку було вирішено замінити всі труби внутрішньо квартирної розводки труб холодної та гарячої води. Станом на 26.01.2017 року він в квартирі №50 не проживав, а у квартирі жили квартиранти. До 26.01.2017 року були три випадки залиття квартири №47, після чого вони відшкодовували мешканцям квартири №47 шкоду. Один раз відшкодовували 500 грн., потім квартиранти відшкодували два рази. Коли це відбувалось, то викликали аварійну службу та працівники останньої перший раз замінили крани, а другий раз унітаз. Коли після 26.01.2017 року замінювали труби у квартирі, то заміну унітазу не робили, а просто його закріпили на постамент, так як він до цього був не закріплений. Після 26.01.2017 року власник квартири поставив їм вимогу про відшкодування шкоди у розмірі 2000 грн. Вони не заперечували це зробити, однак лише після того як переконаються у тому, що дійсно мало місце залиття квартири. У домовлений час вони приїхали, однак у квартирі №47 нікого не було, а коли зателефонували власнику квартири, то він їм почав погрожувати. Відповідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19.01.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за №40 та витягу про державну реєстрації прав №28946595, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна №79973047, сформованого 09.02.2017 року, [PERSON], на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 17.06.2014 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу [PERSON], є власником квартири [ADDRESS]. Будинок №18 по вул..Г.Манагарова в м.Кременчуці Полтавської області обслуговується управляючою компанією ТОВ «Місто для людей Кременчук». Відповідно до ст..151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом Української РСР. Згідно ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Як достовірно встановлено в судовому засіданні, будинок №18 по вул.. Генерала Манагарова в м. Кременчуці Полтавської області є п»ятиповерховим та належна відповідачу квартира №50 розташована на другому поверсі над квартирою №47, що належить на праві власності позивачу. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. 26.01.2017 року комісією у складі майстра КФ ТОВ «Єврокомунсервіс» [PERSON], інженера ТОВ «Місто для людей Кременчук» [PERSON], слюсаря сантехніка КФ ТОВ «Єврокомунсервіс» [PERSON] було обстежено квартиру [ADDRESS] та в результаті обстеження було виявлено: санвузол: стеля (білування) сліди залиття площею до 0,5 кв.м., стіни відшарування фарби окремими місцями до 1 кв.м.; кладова: стеля (білування) сліди залиття площею до 1 кв.м. За наслідками обстеження вказаними членами комісії було складено [PERSON] обстеження квартири [ADDRESS] від 26.01.2017 року та комісія прийшла до висновку, що залиття квартири №47 сталося по халатності мешканців вище розташованої квартири №50, при цьому у [PERSON] зазначено, що на момент обстеження протікання на стелі помешкання квартири №47 припинені, доступу для обстеження внутрішньо квартирної мережі мешканці квартири №50 не надали. Відповідно до витягу з електронного журналу ТОВ «Місто для людей Кременчук», 27.01.2017 року ТОВ «Місто для людей Кременчук» зареєстровано заявку за №50, яка надійшла 27.01.2017 року о 19 год. 41 хв. з приводу залиття квартири [ADDRESS]. Із виписки із журналу аварійно диспетчерської служби ТОВ «Місто для людей Кременчук» вбачається, що 26.01.2017 року, 27.01.2017, 06.02.2017 та 08.02.2017 року подавалися заявки з приводу залиття квартири [ADDRESS], у вказані дні відбувався виїзд аварійної бригади та у графі «Виконані роботи» зазначено «по халатності», «по халатності мешканців». Як вбачається з заяви [PERSON] від 30.01.2018 року, остання 30.01.2017 року зверталась до ТОВ «Місто для людей Кременчук» із заявою, відповідно до якої просить переглянути скаргу мешканця [INFO] стосовно залиття його квартири, так як під час обстеження аварійною службою, пошкоджень сантехнічних приладів у її квартирі не виявлено. Просить провести додаткове обстеження стояків в квартирі №50 по вул.. Генерала Манагарова в м. Кременчуці, оскільки вона повністю заперечує факт залиття квартири [ADDRESS]. У листі ТОВ «Місто для людей Кременчук», який направлено [PERSON] 08.02.2017 року за вих..№10-04/239 з приводу звернення останньої щодо надання довідки про виїзд аварійної служби та повторної перевірки факту залиття помешкання нижче розташованої квартири №47 житлового будинку по вул. Манагарова, 18, зазначено, що протягом неодноразових обстежень 06.02.2017 року та 08.02.2017 року фахівцями підрядної організації пошкоджень трубопроводів холодного, гарячого водопостачання та водовідведення по стояку квартири №50 вказаного будинку, не виявлено. Як вбачається з повідомлення ТОВ «Єврокомунсервіс» надісланого на адресу ТОВ «Місто для людей Кременчук» 08.02.2017 року за вих..№6, 06, 08 лютого 2017 року на аварійно диспетчерську службу надходили заявки мешканця [INFO] затоплення його квартири. В результаті звернень кв.47 та кв.50 було проведено обстеження трубопроводів внутрішньобудинкових мереж по стоякам холодного та гарячого водопостачання і водовідведення квартири №50 вищезаначеного будинку пошкоджень в результаті цих перевірок виявлено не було. Стаття 22 ЦК України\~визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом вищезазначеної ст.1166 ЦК для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного звязку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Як роз'яснено у п. 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до\~стаття 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно висновку експертного будівельно технічного дослідження №П-8, складеного 07 лютого 2017 року судовим експертом [PERSON], вартість матеріальної шкоди завданої приміщенням квартири [ADDRESS] на момент проведення експертизи, складає 5 647 грн. Відповідно до квитанції №513110019 від 31.01.2017 року [PERSON] за проведення вказаної експертної оцінки матеріального збитку сплачено 1596 грн. Частина 1 ст. 81 ЦПК України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч.1,2 ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч.1 ст.80\~ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «[PERSON] ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи. З наведеного вбачається, що на підтвердження позовних вимог позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття його квартири, зокрема комісійний акт, який складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, яким би було зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження, висновок відповідної експертизи щодо встановлення причин залиття. Як вбачається з [PERSON] про обстеження квартири №47 житлового будинку 18 по вул.. Генарала Манагарова від 26.01.2017 року, при проведенні обстеження квартири №47 та складанні [PERSON] не було запрошено відповідача [PERSON] для надання доступу до її квартири №50 та огляду наявності або відсутності прояву протікання води та виявлення причини залиття. При цьому матеріали справи не містять даних про відмову відповідача у наданні доступу до квартири № 50, як і не містять даних про проведення обстежень квартир, що знаходяться над квартирами відповідача. Таким чином суд приходить до висновку, що вищевказаний акт складений з порушенням Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, оскільки його складено без огляду квартири №50, з якої, як вказано, відбулося залиття, отже, без належного з'ясування причин цього залиття. Тобто висновок членів комісії, який вказаний у [PERSON] обстеження квартири [ADDRESS] від 26.01.2017 року про те, що залиття квартири №47 сталося саме по халатності мешканців вище розташованої квартири №50 фактично ґрунтується лише на візуальному обстеженні членами комісії належної позивачу квартири без належного встановлення причин залиття. Як вбачається з висновку експертного будівельно технічного дослідження №П-8, складеного 07 лютого 2017 року судовим експертом [PERSON], при дослідженні кватири експертом встановлено наявність факту попадання вологи в квартиру внаслідок залиття, через перекриття. У вбудованій шафі «2» площею 1,0 кв.м: на стелі (оздоблення - фарбування водними сумішами) розводи жовтого кольору, відшарування штукатурки. У вбиральні сполученій «3» площею 2,80 кв.м.: на стелі (оздоблення - фарбування водними сумішами) розводи жовтого кольору, відшарування штукатурки, в кутах (біля стояка) жовті плями, стіни (оздоблення - фарбування масляною фарбою), зі слідами залиття, відшарування фарби у п'яти місцях по всій поверхні стін. На кухні «4» площею 5,40 кв.м.: на стелі (оздоблення - фарбування водними сумішами) розводи жовтого кольору, відшарування штукатурки, в кутах (біля стояка) жовті плями, стіни (оздоблення - шпалери), зі слідами залиття, відшарування шпалер по верхній частині поверхні стін. Як вбачається з [PERSON] обстеження квартири [ADDRESS] від 26.01.2017 року на предмет залиття, встановлено сліди залиття в санвузлі, а саме на стелі (білування) площею 0,5 кв.м., на стінах відшарування фарби окремими місцями до 1 кв.м., сліди залиття у кладовій, а саме на стелі (білування) площею до 1 кв.м.. Тобто вказаний [PERSON] від 26.01.2017 року та висновок експерта від 07.02.2017 року містять різні дані, зокрема у [PERSON] від 26.01.2017 року не міститься інформація про залиття кухні. Як вказано у позовній заяві та це фактично не заперечувалось відповідачем, раніше мали місце випадки залиття водою належної позивачу квартири із квартири відповідача [PERSON], при цьому остання в судовому засіданні пояснила та це також підтвердив свідок [PERSON], що нею та особами, які фактично проживали у її квартирі, позивачу відшкодовувались збитки завдані внаслідок такого залиття. З метою підтвердження чи спростування вказаних тверджень відповідача, а також з метою встановлення факту того, чи здійснювався після вказаних залиттів водою відновлювальний ремонт належної позивачу квартири, позивач викликався до суду для надання особистих пояснень, однак останній до суду не з»явився без повідомлення причин. Ст.13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно абз.2,4 п.2 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~14\~від 18\~грудня 2009\~року 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі»\~\~обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки\~\~суду,\~\~що\~\~відповідають\~\~встановленим\~\~на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин , а також правильно витлумачив ці норми.\~\~ Враховуючи вищевикладене, встановлені обставини справи, оцінюючи в сукупності надані сторонами докази, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт того, що мало місце залиття належної йому квартири, внаслідок чого йому спричинено матеріальну шкоду, однак останнім не надано суду належні докази, на підставі яких можливо б було встановити причини залиття належної йому квартири. Таким чином позивачем не доведено факт того, що залиття належної йому квартири мало місце саме внаслідок протиправної поведінки відповідачів та з їх вини, а тому у задоволенні позовних вимог в частині стягнення матеріальної шкоди та похідних від неї вимог необхідно відмовити за недоведеністю. Згідно ст..23 ЦК України особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна\~шкода полягає,\~зокрема: \~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв'язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім'ї\~чи близьких\~родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; Відповідно до ч. 1 ст.\~1167\~ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою ст. 1167 ЦК України. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Оскільки суд прийшов до висновку, що позивачем не доведено, що пошкодження його майна сталося саме внаслідок протиправної поведінки відповідачів та з їх вини, то суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди також необхідно відмовити.

Outcome: dismissed