Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Нігинський кар`єр» про стягнення заборгованості по заробітній платі в розмірі 8785 гривень 43 коп. , середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати при звільненні за період з 30.04.2019 року по день ухвалення судового рішення із розрахунку середнього заробітку 112 гривень 87 коп. помноженого на кількість днів затримки виплати заробітної плати. Уточнивши позов, просить відстрочити сплату судового збору за вимогою стягнення з відповідача середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати при звільненні до надання відповідачем уточнюючих даних щодо визначеного середнього заробітку для визначення загальної суми середнього заробітку за увесь період затримки виплати заробітної плати. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав суду заяву в якій просить справу розглядати у його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно, клопотань суду не подавав. Відповідно до\~ч.2\~ст.\~247\~ЦПК України\~в зв`язку\~з неявкою\~сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи в повному об`ємі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що [PERSON] 15 квітня 2016 року прийнятий на роботу в автотранспортний цех вулканізатором ДП «Нігинський кар`єр», пізніше працював машиністом навантажувача. 30 квітня 2019 року він був звільнений з роботи ДП «Нігинський кар`єр» по переводу в ТзОВ «Автоцентр-логістик» (наказ №33-к від 26.04.2019 року), що підтверджується копією трудової книжки, заповненої 30.06.2003 року. З копії довідки ДП «Нігинський кар`єр» від 22.01.2020 року №15 вбачається, що заборгованість по заробітній платі станом на 22.01.2020 року становить 8\~785 гривень 43 коп.. Відповідно до статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник у день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен у зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Позивач також просить стягнути розмір середнього заробітку за весь час затримки при звільненні за період з 30 квітня 2019 року по день ухвалення судового рішення з розрахунку 112 гривень 87 коп. Суд погоджується з таким розміром середньоденного заробітку. оскільки цей розмір визначений на підставі довідки відповідача від 22 січня 2020 року за № 16. Тобто за період з 30 евітня 2019 року по 22 червня 2020 року підлягає до стягненню з врахуванням розміру середньоденного заоробітку 112 гривень 87 коп. за 284 робочих днів з 01 травня 2019 року по 22 червня 2020 року. , тобто 32055 гривень 08 коп. ( 112,87 грн. х 284 р.д.) Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року , справа № 761/9584/15-ц, провадження № 14-623цс18 відступила від висновку Верховного Суду України, сформульованого у постанові від 27 квітня 2016 року у справі за провадженням № 6-113цс16, і вважає що, зменшуючи розмір відшкодування, визначений виходячи з середнього заробітку за час затримки роботодавцем розрахунку при звільненні\~відповідно до\~статті 117 КЗпП України, необхідно враховувати: -\~\~Розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором. - Період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум; - \~ Ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника. - Інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах,\~співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні. Отже, з урахуванням\~конкретних обставин справи,\~які мають юридичне значення та, зокрема, визначених Великою Палатою Верховного Суду критеріїв, суд може зменшити розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника незалежно від того, чи він задовольняє позовні вимоги про стягнення належних звільненому працівникові сум у повному обсязі чи частково. При частковому задоволенні позову суд вважає, що середньоденний заробіток підлягає стягненню з відповідача на підставі ст.. 117 КЗпП України в розмірі 9000 гривень коп. При визначенні цього розміру суд враховує розмір заборгованносіт по заробітній платі 8\~785 гривень 43 коп., період , який минув з дня звільнення з 30 квітня 2019 року по день звернення до суду 27 січня 2020 року , що призвело до штучного завищення розміру середньомісячного заробітку. Відповідно ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 840 гривень 80 коп. з позовних вимог про стягнення заборгованості по заробітній платі та 235 гривень 00 коп. з позовних вимог про стягнення середньомісячного заробітку за затримку розрахунку при звільненні. ( ( 9000 грн. / 32055 гривень 08 коп.) = 28 % (480 грн. 80 коп. х 28 % = 235 гривень 00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved