Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до ДП «Волинський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» про визнання незаконним та скасування наказу № 43 від 06.03.2014 року про оголошення догани. Позовні вимоги мотивує тим, що працює на посаді начальника метрологічного центру ДП «Волиньстандартметрологія». 06 березня 2014 року наказом № 43 відповідач оголосив йому догану за порушення трудової дисципліни. Вважає, що даний наказ незаконний та підлягає до скасування з наступних підстав. До передбачених розділом 2 Посадової інструкції начальника метрологічного центру завдань і обов'язків належить, зокрема, організація робіт по забезпеченню єдності вимірювань в регіоні та метрологічній діяльності, яка спрямована на захист громадян і національної економіки від наслідків недостовірних результатів вимірювань (п. 2.1.). Згідно п. 2.12 Посадової інструкції начальник центру надає консультаційну допомогу підприємствам та організаціям області з питань законодавчої та практичної метрології. З огляду на посадову інструкцію, позивач виконує свої трудові обов'язки не лише в своєму робочому кабінеті, а й за його межами, перебуваючи на підприємствах та організаціях області, в зв'язку з чим дуже часто відсутній як в кабінеті, так і в інших приміщеннях будівлі ДП «Волиньстандартметрологія». Про такий стан речей відомо керівництву ДП «Волиньстандартметрологія» і це ніколи не викликало з його боку ніяких заперечень. Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Згідно зі ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Позивач вказує, що 04.03.2014 року з 13.00 до 17.00 год. перебував в ПАТ «Волинь-АВТО», де з його участю та участю керівника і фахівців цього підприємства проводилась нарада з питань відновлення діяльності лабораторії КТЗ, а також з питань повірки його діагностичного обладнання та інструментів, що підтверджено довідкою від 03.04.2014 року за вих. № 226. Зазначає, що за весь час його перебування на ПАТ «Волинь-АВТО» ніяких телефонних дзвінків від будь-кого з працівників ДП «Волиньстандартметрологія» на предмет з'ясування його місцеперебування та про необхідність повернення на підприємство не було. Як вбачається зі змісту наказу № 43, однією з підстав для оголошення догани стало те, що 04.03.2014 року [PERSON] порушив трудову дисципліну, а саме був відсутній на робочому місці в службовому кабінеті та на території адміністративного корпусу ДП «Волиньстандартметрологія» з 12.45 год. до 16.45 год. Дану обставину відповідач підтверджує Актом про відсутність працівника на роботі, складеним 04.03.2014 року його працівниками [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Пояснюючи причину відсутності 04.03.2014 року на робочому місці, позивач вказав, що його відсутність в кабінеті в вказаний період часу пояснюється виконанням трудових обов'язків, що унеможливлює притягнення за такі дії до дисциплінарної відповідальності. Вказану причину генеральний директор ДП «Волиньстандартметрологія» Жуков М.П. визнав неповажною, зазначивши про це в своїй резолюції на пояснювальній записці від 06.03.2014 року. Крім того, в наказі № 43 про оголошення догани відповідач зазначає про те, що [PERSON] не вказав причин своєї відсутності на робочому місці, що з огляду на його вищезгадану резолюцію є безпідставним. Водночас, в наказі № 43 зазначається ще про одне допущене порушення: «[PERSON] залишив робоче місце, не повідомивши про це генерального директора». Таким чином, фактично відповідач притягнув позивача до відповідальності за вчинення останнім двох дисциплінарних проступків: 1) відсутність на робочому місці, причому не визнавши її допущеною без поважних причин; 2) залишення робочого місця без повідомлення про це генерального директора. При цьому, в порушення ст. 149 КЗпП України за другий проступок догана застосована без письмових пояснень та відсутності будь-яких доказів його вчинення. Також в наказі № 43 не конкретизовано, який саме пункт Правил внутрішнього трудового розпорядку ДП «Волиньстандартметрологія», а також які саме обов'язки, передбачені ст. 139 КЗпП України (оскільки їх там декілька), позивач «грубо» порушив. Як вказує [PERSON] у позові оголошення йому за вказаних обставин догани пояснюється намаганням генерального директора ДП «Волиньстандартметрологія» Жукова М.П. «звести рахунки» із ним за різку критику його діяльності на посаді генерального директора підприємства, в тому числі за виступ позивача на загальних зборах трудового колективу ДП «Волиньстандартметрологія», які відбулись 24.02.2014 року, і на яких трудовий колектив даного підприємства висловив йому недовіру. На підставі наведеного просив визнати незаконним та скасувати наказ ДП «Волиньстандартметрологія» № 43 від 06 березня 2014 року «Про оголошення догани [PERSON]». В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали з підстав наведених в позовній заяві, просили позов задовольнити. Представники відповідача ДП «Волиньстандартметрологія» в судовому засіданні , подавши заперечення проти позову, позовні вимоги не визнали, просили відмовити в задоволенні позову. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Згідно ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 57 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до п.п. 1.1., 4.5 Статуту ДП «Волиньстандартметрологія», останнє засноване на державній власності, належить до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі України і є державним комерційним підприємством. Підприємство діє на принципах повної господарської самостійності та самоокупності, самостійно планує свою діяльність, несе відповідальність за її наслідки та виконання зобов'язань перед бюджетами, державними цільовими фондами. Відповідно до п. 1.2 Положення про метрологічний центр ДП «Волиньстандартметрологія» центр входить до складу цього підприємства як його структурний підрозділ. Цей підрозділ очолюється начальником Метрологічного центру, який безпосередньо підпорядкований першому заступнику генерального директора ДП «Волиньстандартметрологія». Таким чином, метрологічний центр, виконуючи передбачені Положенням метрологічні роботи, забезпечує отримання прибутку ДП «Волиньстандартметрологія», структурним підрозділом якого він є. До передбачених розділом 2 Посадової інструкції начальника метрологічного центру завдань і обов'язків належить, зокрема, організація робіт по забезпеченню єдності вимірювань в регіоні та метрологічній діяльності, яка спрямована на захист громадян і національної економіки від наслідків недостовірних результатів вимірювань (п. 2.1.). Згідно п. 2.12 Посадової інструкції начальник центру надає консультаційну допомогу підприємствам та організаціям області з питань законодавчої та практичної метрології. З огляду на посадову інструкцію, позивач виконує свої трудові обов'язки не лише в своєму робочому кабінеті, а й за його межами, перебуваючи на підприємствах та організаціях області, в зв'язку з чим дуже часто відсутній як в кабінеті, так і в інших приміщеннях будівлі ДП «Волиньстандартметрологія». Про такий стан речей відомо керівництву ДП «Волиньстандартметрологія» і це ніколи не викликало з його боку ніяких заперечень. Відповідно до Правил внутрішнього трудового розпорядку всі працівники центру повинні дотримуватися дисципліни праці. Отже, працівник, якому необхідно відлучитися за межі підприємства з метою виконання службових обов'язків, повинен повідомити про це керівництво, а потім надати звіт про виконання завдань. Відлучення працівника центру з роботи з особистих питань можливе лише за згодою генерального директора або його заступників. Представники відповідача в судовому засіданні підтвердили, що начальники метрологічного центру у журналі реєстрації приходу на роботу та виходу з роботи не реєструвалися. Як встановлено в судовому засіданні [PERSON] працює на посаді начальника метрологічного центру ДП «Волиньстандартметрологія». 06 березня 2014 року наказом № 43 ДП «Волинський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» оголосив йому догану за порушення трудової дисципліни. Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Згідно зі ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Зі змісту вищенаведених норм вбачається, що підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених, перш за все трудовим договором та посадовоюінструкцією, в зв'язку з чим працівника не можна притягнути до дисциплінарної відповідальності, якщо він не порушив своїх трудових обов'язків. Позивач вказує, що 04.03.2014 року з 13.00 до 17.00 год. перебував в ПАТ «Волинь-АВТО», де з його участю та участю керівника і фахівців цього підприємства проводилась нарада з питань відновлення діяльності лабораторії КТЗ, а також з питань повірки його діагностичного обладнання та інструментів, що підтверджено довідкою від 03.04.2014 року за вих. № 226 (а.с. 18). [PERSON] в позовній заяві та в судовому засіданні зазначив, що за весь час його перебування на ПАТ «Волинь-АВТО» ніяких телефонних дзвінків від будь-кого з працівників ДП «Волиньстандартметрологія» на предмет з'ясування його місцеперебування та про необхідність повернення на підприємство не було. Як вбачається зі змісту наказу № 43, однією з підстав для оголошення догани стало те, що 04.03.2014 року [PERSON] порушив трудову дисципліну, а саме був відсутній на робочому місці в службовому кабінеті та на території адміністративного корпусу ДП «Волиньстандартметрологія» з 12.45 год. до 16.45 год. Дану обставину відповідач підтверджує Актом про відсутність працівника на роботі, складеним 04.03.2014 року його працівниками [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Свідок [PERSON], секретар генерального директора, в судовому засіданні показала, що 04.03.2014 року заступник директора [PERSON] дійсно шукав позивача, але їй ніхто не дав вказівки, щоб вона до нього передзвонила і повідомила про необхідність [PERSON] з'явитися до заступника директора. Пояснюючи причину відсутності 04.03.2014 року на робочому місці, позивач вказав, що його відсутність в кабінеті в вказаний період часу пояснюється виконанням трудових обов'язків, що унеможливлює притягнення за такі дії до дисциплінарної відповідальності. Вказану причину генеральний директор ДП «Волиньстандартметрологія» [PERSON] визнав неповажною, зазначивши про це в своїй резолюції на пояснювальній записці від 06.03.2014 року. Крім того, в наказі № 43 про оголошення догани відповідач зазначає про те, що [PERSON] не вказав причин своєї відсутності на робочому місці, що з огляду на його вищезгадану резолюцію є безпідставним. Водночас, в наказі № 43 зазначається ще про одне допущене порушення: «[PERSON] залишив робоче місце, не повідомивши про це генерального директора». Таким чином, фактично відповідач притягнув позивача до відповідальності за вчинення останнім двох дисциплінарних проступків: 1) відсутність на робочому місці, причому не визнавши її допущеною без поважних причин; 2) залишення робочого місця без повідомлення про це генерального директора. При цьому, в порушення ст. 149 КЗпП України за другий проступок догана застосована без письмових пояснень та відсутності будь-яких доказів його вчинення. Проаналізувавши вищенаведене в сукупності суд прийшов до висновку, що адміністрація ДП «Волиньстандартметрологія» не перевірила у встановленому порядку дійсну відсутність позивача на роботі і причини його відсутності в робочому кабінеті або на території підприємства. А тому не можна вважати притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани законним, вчиненим відповідно до вимог Кодексу Законів про Працю України.

Outcome: approved