Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, вказуючи, що [INFO] помер його дід [PERSON] . Являючись спадкоємцем за заповітом після смерті останнього, у встановлений законом строк він, позивач, не звернувся з заявою про прийняття спадщини після його смерті у зв`язку з хворобою. Тому просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . В судове засідання позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не з`явилися, представник позивача подав заяву з проханням справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримав, проти заочного розгляду не заперечив. Відповідачка [PERSON] , належним чином, у відповідності до вимог п.2 ч.7, п.4 ч.8 ст. 128 ЦПК України, повідомлена про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила, відзиву на позовну заяву не подала. Суд визнав за можливе розглянути справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, ухваливши заочне рішення, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~У зв`язку з неявкою сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Встановлено, що після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина, яку у встановленому законом порядку прийняла спадкоємцем за законом першої черги дружина померлого - [PERSON] . За життя [PERSON] залишив заповіт, посвідчивши свою волю 14.09.2009 у Сатанівській селищній раді Городоцького району Хмельницької області, та розпорядився на користь позивача належною йому земельною ділянкою для обслуговування будівель та ведення підсобного господарства (державний акт серії ХМ №01586). \~ \~ \~ \~ [PERSON] , являючись спадкоємцем за заповітом на вказану земельну ділянку після смерті [PERSON] , у визначений законом строк не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи, в тому числі: копією свідоцтва про смерть [PERSON] від 17.06.2020, копією заповіту [PERSON] від 14.09.2009, довідкою Сатанівської селищної ради Городоцького району Хмельницької області №765 від 27.08.2020, копією спадкової справи №118-2010 до майна померлого [INFO] [PERSON] , наданої приватним нотаріусом Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області Якимишиним С.Є. Згідно постанови приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області від 27.08.2020 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки в наданих документах відсутні докази своєчасного прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач вказував, що з 28.10.2010 по 16.11.2010 знаходився на амбулаторному лікуванні в стаціонарі при поліклініці у КНП Городоцької ЦРЛ з діагнозом: розрив зв?язок лівої ступні, обширна підшкірна гематома, больовий спазм з порушенням функції ходи, у зв`язку з чим пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Вказані обставини підтверджуються рішенням ЛКК Городоцької ЦРЛ Хмельницької області №150/3 від 07.09.2020. При вирішенні питання поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини суд виходить з наступного. Згідно роз`яснень, що викладені в абз.6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У 1997 році Україна ратифікувала Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, у зв`язку з чим взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції. Ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Таким чином, виходячи із принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку про можливість визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном у два місяці після набрання рішенням законної сили. Крім того,

Outcome: approved