Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив встановити нікчемність заповіту своєї померлої матері [PERSON] посвідчений Бердянською сільською радою Зачепилівського району Харківської області 24 жовтня 2017 року, зареєстрований Харківською філією державного підприємства « Національні інформаційні системи» 06 листопада 2017 року посилаючись на те, що спірний правочин - заповіт - вчинений на користь відповідача [PERSON] та [PERSON] під впливом обману. В обґрунтування позову вказано, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина. Спадковим майном являється домоволодіння, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , право власності на яке належним чином зареєстровано за померлою. Спадкоємцями першої черги за законом являються троє рідних синів померлої - він, та його рідні брати [PERSON] та [PERSON] . Кожному з них мало належати по 1/3 частини спадкового майна в порядку спадкування за законом. Він та його брати [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину належним чином, звернувшись з заявами про прийняття спадщини після смерті матері у передбачений законом шестимісячний строк до Зачепилівської державної нотаріальної контори. Державним нотаріусом Зачепилівської державної нотаріальної контори була відкрита спадкова справа. Після спливу шестимісячного строку він звернувся до Зачепилівської державної нотаріальної контори з вимогою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на належну йому 1/3 частину спадкового майна, але з`ясувалось, що за життя його мати [PERSON] склала заповіт, згідно якого заповіла все належне їй на день смерті майно його братам [PERSON] та [PERSON] . Оскільки він являється пенсіонером за віком, що підтверджується пенсійним посвідченням № [NUMBER] , виданим 02.09.2015 року, серія [NUMBER] , то він має право лише на обов`язкову долю у спадщині, незалежно від змісту заповіту згідно до вимог ст. 1241 ЦК України. А саме, він має право спадкувати 1\\6 частину спадкового майна. Позивач вважає заповіт нікчемним, оскільки його мати [PERSON] за життя не навчалась в жодному освітньому закладі,не отримувала жодного документу про здобуття освіти, тому під час складання заповіту не могла самостійно чітко прочитати текст заповіту та його підписати. З вказаних вище позивач просить суд встановити нікчемність заповіту від імені [PERSON] , посвідчений Бердянською сільською радою Зачепилівського району Харківської області 24 жовтня 2017 року, зареєстрований Харківської філією державного підприємства « Національні інформаційні системи» 06 листопада 2017 року, згідно якого [PERSON] заповідала все належне їй на день смерті майна [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 07.11 2019 року за клопотанням позивача по справі було призначено судово-почеркознавчу експертизу, проти якого не заперечувала представників відповідачів - [PERSON] . Згідно висновку експерта за результатами проведення судово- почеркознавчої експертизи № 27759 від 18.03.2020 року встановлено, що підпис від імені [PERSON] в одному примірнику заповіту від 24.10.2017 року посвідченого секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. ( зареєстрований запис № 109), виконаний самою [PERSON] В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі. Представник відповідачів [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] вимоги позову не визнала повністю, посилалася на безпідставність доводів та недоведеність позовних вимог, вважає, що оспорюваний заповіт складений у відповідності до чинного законодавства та за волевиявленням спадкодавця. До суду від Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області надійшов відзив на позовну заяву в якому вказано, що 24 жовтня 2017 року до Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області звернулася гр.. [PERSON] [INFO] , що проживала за адресою : с. Червоноармійське, Зачепилівського району Харківської області з проханням посвідчити заповіт. В окремій кімнаті, секретарем Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області було виготовлено в електронному вигляді та роздруковане за допомогою технічного засобу друкування заповіт за волевиявленням заповідача, [PERSON] на користь синів: [PERSON] та [PERSON] . Заповіт був прочитаний заповідачем, а також прочитаний секретарем Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області, [PERSON] , після чого заповідач [PERSON] його підписала. Даний заповіт був внесений до реєстру 06.11.2017 року. Відповідно до положень пункту 2.3 розділі ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 3306/5 від 11.11.2011 року встановлено, що нотаріальні дії вчиняються в приміщенні органу місцевого самоврядування. В окремих випадках, коли громадянин не може з`явитися в зазначене приміщення, нотаріальні дії можуть бути вчинені поза вказаним приміщенням. Відповідно до положень пункту 2.3 розділу ІІ вказаного Порядку у разі, якщо за фізичну особу, внаслідок фізичної вади, хвороби не може власноручно підписати заповіт чи заяву, підписується інша фізична особа, посадова особа органу місцевого самоврядування встановлює особу громадянина, що бере участь у нотаріальній дії, і особу громадянина, який підписався за нього. Підстав для посвідчення заповіту в присутності свідків на момент його складання та посвідчення не було. Заповіт посвідчений до вимог Цивільного кодексу України та Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 3306/5 від 11.11.2011 року, тому просить суд в позові відмовити. До суду від представника ДП « НАІС « надійшло пояснення згідно якого останній просить суд розглянути справу без участі представника державного підприємства та вирішити спір згідно вимог чинного законодавства. В судовому засіданні свідок [PERSON] , вказала, що вона являється рідною племінницею покійної [PERSON] , про заповіт вона дізналася від позивача [PERSON] після того як він почав оформляти спадщину після смерті матері [PERSON] . Свідок пояснила, що у позивача були сумніви щодо дійсного волевиявлення матері заповідати майно відповідачам [PERSON] , та [PERSON] так як вона не могла самостійно а ні читати, а ні писати. Крім того, свідок вказала, що була присутня біля [PERSON] яка запитала у позивача [PERSON] чи не проти він того, щоб вона заповіла все своє майно лише двом синам [PERSON] та [PERSON] , на її запитання [PERSON] нічого не відповів. В судовому засіданні свідок [PERSON] вказала, що вона проживала в одному с. Червоноармійське Зачепилівського району Харківської області та працювала разом з покійною [PERSON] , та вказала що вона не була грамотною, так як не могла самостійно ані читати, ані писати. В судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] дали аналогічні пояснення. Ухвалою суду від 16.06.2020 року було задоволено клопотання позивача [PERSON] про надання для ознайомлення об`єктів дослідження судово - почеркознавчої експертизи та виклику в судове засідання експерта - [PERSON] . Ухвалою суду від 08.07.2020 року судове засідання по справі було проведено в режимі відеоконференції за участю судового експерта Харківського НДІСЕ ім.. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Гайдамакіної Д.І. яка повідомила, що при порівняльному дослідженні вільних зразків підпису ( 10 підписів) [PERSON] та наданих матеріалів які надійшли до лабораторії було встановлено, що підпис від імені [PERSON] в одному примірнику заповіту від 24.10.2017 року посвідченого секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. ( зареєстрований запис № 109), виконано саме померлою [PERSON] . Суд, вислухавши позивача, заперечення відповідачів, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи з наданими сторонами доказами, вважає вимоги позову такими, що не підлягають задоволенню, виходячи із наступного. Відповідно до вимог ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивач є сином померлої [PERSON] 24 жовтня 2017 року секретарем Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. було виготовлено в електронному вигляді та роздруковане за допомогою технічного засобу друкування заповіт, за волевиявленням заповідача, [PERSON] на користь синів: [PERSON] та [PERSON] . Заповіт був прочитаний заповідачем, а також прочитаний секретарем Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області, [PERSON] , після чого заповідач [PERSON] його підписала. Даний заповіт був внесений до реєстру 06.11.2017 року. [INFO] [PERSON] померла. Такі обставини підтверджено копіями Свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] ( а.с.81)., та копією заповіту від 24 жовтня 2017 року ( а.с. 97). Форма заповіту передбачає обов`язковість його посвідчення нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252ЦК України (ч. 3 ст. 1247 ЦК України). Відповідно до ст. 1251 ЦК України, якщо у населеному пункті немає нотаріуса, заповіт, крім секретного, може бути посвідчений уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування. За вимогами п. 1.2. Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 11.11.2011 № 3306/5, нотаріальні дії вчиняють посадові особи, на яких за рішенням відповідного органу місцевого самоврядування покладено вчинення цих дій. Далі, п. 1.10. Розділу ІІІ Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, відомості про посвідчення посадовими особами органів місцевого самоврядування заповітів та інформація про їх скасування, зміну або видачу дубліката підлягають обов`язковому внесенню до Спадкового реєстру у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 491 «Про затвердження Порядку державної реєстрації заповітів і спадкових договорів у Спадковому реєстрі». 06.11.2017 року заповіт зареєстровано в Спадковому реєстрі за № 61505856. Отже, аналізуючи викладене, враховуючи наведені положення, суд вважає, що заповіт від 24.10.2017 року, посвідчений уповноваженою особою, його форма та посвідчення відповідає вимогам ст. 1247 ЦК України, Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування. Далі, форма заповіту передбачає складення його письмово із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 Цивільного Кодексу. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252ЦК України (ст. 1247 ЦК України). При свідках заповіт може бути посвідчений і на бажання заповідача (ч.1 ст. 1253 ЦК України). Доводи позивача про те, що заповідач [PERSON] не могла самостійно підписати текст заповіту оскільки не вміла писати належними та переконливими доказами не підтверджено. Ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 07.11.2019 року було призначено судово - почеркознавчу експертизу. Згідно висновку експерта за результатами проведення судово- почеркознавчої експертизи № 27759 від 18.03.2020 року встановлено, що підпис від імені [PERSON] в одному примірнику заповіту від 24.10.2017 року посвідченого секретарем виконавчого комітету Бердянської сільської ради Зачепилівського району Харківської області Войтенко Є.В. ( зареєстрований запис № 109), виконаний самою [PERSON] Вимоги п. 1.4. Розділу ІІІ Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 11 листопада 2011 року № 3306/5, та ст.1247ЦК України при посвідченні заповіту дотримано. Особу заповідача встановлено за паспортом із зазначенням у заповіті реєстраційного номеру облікової картки платника податків, особистий підпис заповідача у заповіті свідчить про вільне волевиявлення заповідача та відповідність його волі розпорядження про призначення спадкоємцем за заповітом. Відповідно до ч. 2 ст. 1235 ЦК України заповідач може без зазначення причин позбавити права на спадкування будь-яку особу з числа спадкоємців за законом. Частина друга ст. 1254 ЦК України зазначає, що заповідач має право у бідь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Ствердження позивача, про відсутність у заповідача волі на укладення спірного заповіту, і в цієї частині не доведені. Крім того, позивач зазначає що [PERSON] не могла самостійно прочитати текст заповіту, що є оспорюваним, посилаючись при цьому на положення ч. 1 ст. 1257 ЦК України, згідно із якою заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. Між тим, із розяснень, викладених у п. п. 4, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», судам відповідно до статті 215ЦК України необхідно розмежовувати види недійсності правочинів: нікчемні правочини - якщо їх недійсність встановлена законом (частина перша статті 219, частина перша статті 220, частина перша статті 224 тощо), та оспорювані - якщо їх недійсність прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує їх дійсність на підставах, встановлених законом (частина друга статті 222, частина друга статті 223, частина перша статті 225ЦК України тощо. Нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду. До оспорюваних заповітів за змістом частини другої статті 1257 ЦК України належать ті з них, які визнаються недійними за судовим рішенням на підставі встановлення того факту, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Відповідно до ст. 59 ЦПК обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до положень ч. 1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до внутрішнього переконання. Отже, аналізуючи вищевикладене, дослідивши усі обставини, матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що з боку позивача належним чином не підтверджено та не доведено вимоги позову у повному обсязі, тому в задоволені позовних вимог необхідно відмовити. Відповідно до положень ст.141 Цивільного процесуального кодексу України відсутні підстави для відшкодування позивачу судових витрат, оскільки судом ухвалено рішення про відмову у задоволені позову в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved