Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Кличановська С.І. про встановлення факту проживання однією сім'єю, визнання права на зміну черговості права спадкування за законом, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що він проживав разом із [PERSON] однією сім'єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з 2002 року по [INFO]. За згодою [PERSON] 18.08.2010 року був зареєстрований у належній їй на праві власності квартирі за адресою: [ADDRESS]. [PERSON] померла [INFO], після її смерті відкрилася спадщина. Він у встановлений законом строк звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Кличановської С.І. із заявою про прийняття спадщини, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому відмовлено та рекомендовано звернутися до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім'єю із спадкодавцем не менше як п'ять років до часу відкриття спадщини. Також до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини звернулася двоюрідна сестра померлої [PERSON] На підставі ст.ст. 392, 1259, 1264 ЦК України просив суд встановити факт його проживання з [PERSON] однією сім'єю без реєстрації шлюбу починаючи з 2002 року, змінити черговість отримання права на спадкування, визнавши за ним право на спадкування після смерті [PERSON], померлої [INFO], разом із спадкоємцем третьої черги, визнати за ним право власності на 1/10 частину квартири [ADDRESS], в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлої [INFO]. [PERSON], від імені якої діє адвокат Смельська В.В. звернулась до суду зі зустрічною позовною заявою, в якій просить встановити факт, що вона - [PERSON], [INFO], місце народження Киселівка, Білозерського району, Херсонської області, є двоюрідною сестрою [PERSON], померлої [INFO]. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] померла її двоюрідна сестра [PERSON], після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно і вона, як спадкоємець третьої черги має право на спадкування за законом після смерті [PERSON] Інших спадкоємців немає. У визначений законом строк вона звернулася із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори проте отримати свідоцтво про право на спадщину за законом не може через відсутності документів, що підтверджують родинні відносини між нею та померлою сестрою. В судовому засіданні позивач та його представник за первісним позовом, позовні вимоги, підтримали просили суд їх задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві. В задоволенні зустрічного позову [PERSON] просили відмовити за необґрунтованістю, пояснивши, що [PERSON] та [PERSON] проживали однією сім'єю з 2002 року по день смерті останньої, вели спільне господарство, спільно утримували квартиру, сплачували комунальні-послуги, проводили ремонт. Останні роки життя [PERSON] хворіла, позивач піклувався та доглядав за нею. Після смерті займався її похованням. В останнє судове засідання, позивач та його представник не з'явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. В судовому засіданні відповідач та її представник за первісним позовом, позовні вимоги [PERSON] не визнали, просили суд відмовити в їх задоволенні за необґрунтованістю. Зустрічні позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити з підстав, зазначених в зустрічній позовній заяві. Додатково пояснили, що після смерті батьків [PERSON] отримала у спадок 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS], який мала намір продати. Для продажу будинку необхідно було провести ремонтні роботи, які зголосився виконувати її знайомий [PERSON] , та взяв собі в помічники свого знайомого [PERSON] Після закінчення ремонту [PERSON] запропонував [PERSON] здати кімнату в квартирі [PERSON], якому ніде було жити, і відрекомендував його як порядну людину, який і по господарству надасть допомогу і їй не буде лячно самій в квартирі. [PERSON] погодилась і наприкінці 2002 року [PERSON] вселився в квартиру в маленьку кімнату та платив оренду плату за користування житлом. Після продажу батьківського будинку [PERSON] за отримані кошти зробила автономне опалення в квартирі, ремонт в своїй кімнаті та на балконі, відремонтувала кухню, купила нові кухонні меблі, замінила вікна, зробила утеплення квартири. [PERSON] не приймав у цьому ніякої участі, для виконання зазначених робіт вона наймала робітників. Відносини між [PERSON] та [PERSON] були нормальними до 2010 року, а саме, до моменту реєстрації останнього в спірній квартирі. [PERSON] хворіла, проходила регулярно курс лікування до якого [PERSON] не мав жодного відношення. Вона самостійно себе доглядала, а якщо потребувала допомоги, то отримувала її від хрещеної доньки, брата [PERSON], сестри [PERSON], подруги [PERSON] та племінниці [PERSON] В останнє судове засідання позивач за зустрічним позовом та її представник не з'явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Суд враховуючи подані сторонами заяви, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи. Заслухавши пояснення сторін, їх представників, покази свідків, дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що [INFO] померла [PERSON], про що міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області 25.08.2015 року складено актовий запис № 1012 (а.с.7). Після її смерті відкрилась спадщина на належне спадкодавцю майно, у тому числі на квартиру [ADDRESS]., із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори звернулися [PERSON] та [PERSON] На підставі вказаних заяв приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Кличановською С.І. відкрита спадкова справа № 10/2015. Згідно до витягу № 00015772173 від 07.09.2015 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження у батьків [PERSON] та [PERSON] [INFO] народилась донька [PERSON], про що складено актовий запис №547 (а.с.52). З повного витягу № 000162216366 від 19.01.2016 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб вбачається, що [PERSON] 03.10.1995 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та після одруження отримала прізвище «[PERSON]» про що складено актовим записом № 1566 (а.с.53-54). [PERSON] помер [INFO] про що Херсонським міським відділом ЗАГС 09.03.1994 року складено актовий запис № 878. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло [NUMBER], виданого Управлінням обліку і використання комунального майна м .Херсона виконавчого комітету Херсонської міської ради 08.10.1996 року, квартира [ADDRESS] належала на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON]. [INFO] [PERSON] помер, про що Херсонським міським відділом реєстрації актів громадянського стану 08.04.2002 року складено актовий запис № 1390. Після його смерті спадщину прийняла [PERSON] та отримала у власність 1/2 частину квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим 09.10.2002 року державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори Голодюк О.М. за реєстровим № 2-1789. Право власності зареєстровано в ХДБТІ 18.10.2002 року за [NUMBER]. Згідно до паспорта громадянина України, виданого Комсомольським ВМ ХМВ УМВС України в Херсонській області 23.05.2008 року, на ім'я [PERSON], [INFO], вбачається, що 18.08.2010 року було зареєстровано його місце проживання за адресою: [ADDRESS]. Згідно до довідки УПФ України в м. Херсоні [PERSON] знаходилась на обліку в управлінні та отримувала пенсію за віком із серпня 2003 року по серпень 2015 року у 2010 році у розмірі 17 995,41 грн., у 2011 році - 18 939,10 грн., у 2012 році - 21 944,76 грн., у 2013 році - 23 451,95 грн., у 2014 році - 24 473,92 грн., за 8 місяців 2015 року - 17 186,48 грн. Згідно до довідки УПФ України в м. Херсоні [PERSON] знаходилась на обліку в управлінні та отримувала пенсію за віком з травня 2008 року. У 2010 році розмір його пенсії склав 13 241,91 грн., у 2011 році - 14 811,98 грн., у 2012 році - 16 254,10 грн., у 2013 році - 16 893,65 грн., у 2014 році - 18 569,76 грн., за 8 місяців 2015 року - 12 814,48 грн. (а.с.26) Відповідно до довідки з Центру корекції зору 14.05.2011 року [PERSON] було проведено оперативне лікування катаракти правого ока, загальна вартість наданих [PERSON] медичних послуг склала 3 120 грн., які [PERSON] сплатила в повному обсязі. Згідно до виписок з медичних карт стаціонарного хворого ревматологічного відділення КЗ «Херсонської міської клінічної лікарні ім. О.С.Лучанського», вбачається, що [PERSON] знаходилась на лікуванні в медичному закладі в період з 18.04.2014 року по 05.05.2014 року, з 29.08.2014 року по 16.09.2014 року, з 25.03.2015 року по 08.04.2015 року, з 07.07.2014 року по 24.07.2015 року з діагнозом: «ревматична поліміалгія з ураженням плечового і тазового пояса, з вираженим больовим синдромом, диформуючий артроз». В анамнезі захворювання в медичній карті № 5139 зазначено, що останнє стаціонарне лікування було у 2000 році, в грудні 2013 року проходила обстеження, в березні 2014 року стан здоров'я погіршився (а.с.121). З наданих медичних довідок не вбачається та судом не встановлено, і позивачем за первісним позовом [PERSON] не доведено, що [PERSON] перебувала у безпорадному стані і потребувала сторонньої допомоги та догляду. Згідно до договору про надання послуг від 04.07.2008 року на виготовлення вікон та дверей в квартирі [ADDRESS] вбачається, що [PERSON] замовила в ПП [PERSON] виконання цих робіт на загальну суму 6 030 грн. (а.с.25). Надані позивачем [PERSON] до позовної заяви: видаткова накладна № РН-1001634 від 26.08.2008 року на придбання товару на загальну суму 9 306 грн.; акт №ОУ-0000538 від 01.10.2008 року здачі-прийняття робіт щодо установки приладдя автономного опалення квартири на загальну суму 3 672,50 грн.; акт ОУ-1302093 здачі-прийняття робіт від 13.11.2013 року щодо технічного обслуговування котла на суму 280 грн., підтверджують, що замовником виконання зазначених робіт щодо поліпшення житлових умов була [PERSON] (а.с.22-24). Надані позивачем квитанції про сплату комунальних послуг також підтверджують їх сплату [PERSON], а не [PERSON].(а.с.18-21). Допитані в судовому засіданні в якості свідків [PERSON] та [PERSON] підтвердили обставини зазначені позивачем [PERSON] Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON], пояснила, що вона є дільничним лікарем та знає про цю подружню пару з 2003-2004 року, оскільки вони приходили до неї на прийом до поліклініки, а потім вона навідувала [PERSON], яка була лежачою хворою за місцем проживання, а останні два роки взагалі знаходилась у безпорадному стані, за нею доглядав [PERSON] Суд не приймає до уваги покази свідка [PERSON], оскільки вони суперечать наявним у матеріалах справи медичним документам, щодо стану здоров'я [PERSON] та інформації КЗ «Херсонська клінічна лікарня ім. .Афанасія та Ольги Тропіних», наданої 20.02.2019року за №01-7/437-4 та 26.02.2019року за № 01-7/486-4, відповідно до якої, медичну допомогу в період з 2002 року по листопада 2007 року на ділянці, де знаходиться будинок [ADDRESS], надавала дільничний терапевт [PERSON] В період з грудня 2007 року по серпень 2015 рік, на зазначеній ділянці не було постійно закріпленого дільничного терапевта, виклик до дому здійснювали терапевти [PERSON] та [PERSON] Окрім того, допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] (подруга [PERSON].), [PERSON] (племінниця) пояснили, що [PERSON] була забезпеченою людиною, не потребувала ні матеріальної, ні фізичної допомоги, вона ніколи не перебувала у безпорадному стані. [PERSON] проживав, як квартиронаймач у окремій кімнаті, між ним та [PERSON] був визначений порядок користування приміщеннями, меблями, посудом, холодильником, спільного бюджету вони не мали, кожний вів окреме господарство. [PERSON] ніколи не був присутнім на сімейних святах, на яких збирались друзі та родичі померлої. Про смерть [PERSON] він повідомив лише 25.08.2015 року, після того, як відвіз її до моргу, отримав документи про смерть, заказав всі необхідні для поховання послуги, оплату яких здійснив за кошти останньої. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON], пояснила, що вона працює на посаді молодшої медсестри кардіо-ревматичного відділення КНП «Херсонська міська клінічна лікарня ім. О.С. Лучанського» і була свідком того, як [PERSON] в лікарні вчинив скандал та вимагав, щоб [PERSON] переписала на нього належну їй квартиру. Статтею 3 СК України визначено, що сім'я є первинним та основним осередком суспільства. Сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. За положеннями частини першої та другої статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім'єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов'язків подружжя. Відповідно до частини першої статті 36 СК України шлюб є підставою для виникнення прав та обов'язків подружжя. Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім'ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв'язках. Обов'язковою умовою для визнання їх членами сім'ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п. Разом із тим, згідно до статті 74 СК України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. На майно, що є об'єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу. Тобто при застосуванні статті 74 СК України слід виходити з того, що указана норма поширюється на випадки, коли чоловік і жінка не перебувають у будь-якому іншому шлюбі та між ними склалися усталені відносини, що притаманні подружжю. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.21 постанови № 7 від 30.05. 2008року «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішення спору про право на спадщину осіб, які проживали разом із спадкодавцем однією сім'єю не менше п'яти років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Частиною першою статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Отже, посилання позивача за первісним позовом про спільне проживання разом із спадкодавцем у квартирі [ADDRESS], в тому числі про його реєстрацію за даної адресою не є достатнім для визнання факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу в розумінні ст.74 СК України без наявності інших ознак сім'ї. Крім того, позивач не надав належних та допустимих доказів ведення спільного господарства, придбання будь-якого спільного майна з спадкодавцем, а також доказів того, що покращення майна спадкодавця без залучення його коштів було неможливо, і що такі кошти ним надавалися, доказів спільних витрат, купівлі майна для спільного користування та доказів виконання взаємних прав та обов'язків. Таким чином, оцінивши наведені вище докази у їх сукупності, суд вважає, що вони не дають підстав стверджувати, що [PERSON] та [PERSON] у період з 2002 року по серпень 2015 року були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки і між ними склалися усталені відносини, притаманні сім'ї, подружжю. Відповідно до ст.1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали із спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. Згідно до ст. 1259 ЦК України черговість одержання права на спадкування може бути змінена шляхом договору між спадкоємцями, які прийняли спадщину. Фізична особа, яка є спадкоємцем наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом з спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування. Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1 - 3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п'яти вищезазначених обставин. Відсутність хоча б однієї з підстав матиме наслідки застосування загального порядку черговості спадкування, визначеного в ст..1258 ЦК України. Враховуючи, що в матеріалах справи відсутні докази того, що [PERSON] перебувала у безпорадному стані та потребувала сторонньої допомоги, а посилання [PERSON] щодо наявності у спадкодавця захворювання не підтверджує того факту, що вона перебувала у безпорадному стані та потребувала допомоги, у тому числі, матеріальної, і що таку допомогу надавав їй саме позивач. За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім'єю як чоловіка та жінки без шлюбу, про зміну черговості одержання права на спадкування за законом та визнання за ним права власності на 1/10 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. Звертаючись із позовом про встановлення факту родинних відносин [PERSON] зазначала, що є двоюрідною сестрою [PERSON], а тому має право на спадщину, як спадкоємець третьої черги, отримати свідоцтво про право на спадкування за законом не має можливості, у зв'язку з відсутністю документів, що безспірно підтверджують факт її родинних відносин із спадкодавцем. Відповідно до ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, зокрема, родинних відносин між фізичними особами, а також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Відповідно до роз'яснень, які містяться в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що батьками [PERSON] [INFO] та [PERSON], [INFO], були [PERSON] та [PERSON], що підтверджується архівними витягами Державного архіву Миколаївської області, записами з метричної книги Преобреженської церкви с. Вавилове, Херсонського повіту, Вавиловської області (нині с. Вавилове Киселівської сільської ради, Снігурівського району, Миколаївської області) (а.с. 44-47). Згідно до витягу № 00015772173 від 07.09.2015 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження у батьків [PERSON] та [PERSON], [INFO] народилась донька [PERSON], про що складено актовий запис №547 (а.с.52). Згідно до актового запису № 235, складеного Білозерським районним бюро ЗАГС 24.03.1950 року у батьків [PERSON] та [PERSON], [INFO] народилася донька [PERSON](а.с.48). Отже, матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] - батько [PERSON] та [PERSON] - батько [PERSON] є рідними братами, відповідно [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними сестрами. З повного витягу № 000162216366 від 19.01.2016 року з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб вбачається, що [PERSON], 03.10.1995 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та після одруження отримала прізвище «[PERSON]» про що складено актовим записом № 1566 (а.с.53-54). 14.11.1976 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON], та після одруження отримала прізвище «[PERSON]», що підтверджується актовим записом № 28, складеним виконавчим комітетом Киселівської сільської ради Білозерського району Херсонської області 14.11.1976 року (а.с.49). У судовому засіданні свідки [PERSON] (подруга [PERSON].), [PERSON] (племінниця) підтвердили, що [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними сестрами та між ними були добрі родинні відносини. Оскільки, встановлення факту родинних відносин породжує для [PERSON] юридичні наслідки, а саме можливість реалізувати своє право на отримання спадщини і встановити даний факт іншим шляхом, аніж звернутися до суду за судовим захистом є неможливим та в ході судового розгляду справи найшов своє підтвердження факт родинних відносин [PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість вимог про встановлення факту родинних відносин. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та встановлення факту, що [PERSON], [INFO], є двоюрідною сестрою [PERSON], [INFO], яка померла [INFO]. На підставі викладеного, ст.ст. 1222, 1223, 1259, 1263, 1264, 1266 ЦК України,

Outcome: approved