Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ним право власності на об`єкт нерухомого майна земельну ділянку площею 0,0981 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 1210100000:09:192:0378, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та зняти арешт з зазначеної земельної ділянки, який накладено постановою державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області від 01 листопада 2018 року в межах виконавчого ВП 57562557 (реєстраційний номер обтяження № 28745124 від 5.11.2018 року). Обґрунтовуючи свої позовні вимоги посилався на те, що ДП «СЕТАМ» 07 серпня 2018 року на підставі поданих для реалізації майна документів здійснено реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів через веб-сайт в мережі Інтернет. Реалізовано майно земельну ділянку площею 0,0981 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 1210100000:09:192:0378, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до протоколу проведення електронних торгів переможцем став позивач. Ціна продажу склала 61803,00 гривень, яку позивач сплатив повністю. У зв`язку з зазначеним старшим державним виконавцем Макушевим Є.П. було знято арешт із зазначеної земельної ділянки. Рішенням Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 26.06.2019 у справі № 201/1568/19, яке залишено без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 08.10.2019 не встановлено будь-яких порушень під час проведення 07.08.2018 електронних торгів. Позивач звернувся до нотаріуса для отримання Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та реєстрації права власності на придбану земельну ділянку. Нотаріусом було відмовлено, оскільки земельна ділянка знаходиться під арештом. Як стало відомо, 01.11.2018 державним виконавцем Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області відкрито виконавче провадження № 57562557, в межах якого винесено постанову про арешт майна боржника [PERSON] , в тому числі на спірну земельну ділянку. Наявність зазначеного арешту майна порушує право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном. Ухвалою суду від 24.04.2020 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 09.07.2020 у якості співвідповідача залучено Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк». Ухвалою суду від 07.10.2020 підготовче провадження у справі закрито та призначено справу досудового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити. Додатково суду пояснив, що звертався до відповідача АТ КБ «ПриватБанк» з заявою про скасування арешту з земельної ділянки, накладеного в їх інтересах, проте відповіді ніякої не отримав. Відповідач [PERSON] будучи належним чином\~\~повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, повторно у судове засідання не з`явилась, причини своєї неявки суду не повідомила, відзив на позовну заяву не надала. Представник відповідача Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позову, оскільки позивач до банку з заявою про скасування арешту не звертався, а тому вимоги є передчасними. Представник третьої особи Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області надіслав на адресу суду пояснення з приводу позову та просив розглядати справу за його відсутності (а.с.55-56). Представник третьої особи Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 07 серпня 2018 року позивачем на електронних торгах, що проводились Державним підприємством «СЕТАМ», було придбано земельну ділянку площею 0,0981 га, кадастровий номер 1210100000:09:192:0378 за адресою м. Дніпро, район вул. Олешківської, що підтверджується актом про проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (а.с.12). Зазначена земельна ділянка реалізовувалась на електронних торгах, як арештоване рухоме майно [PERSON] , в межах виконавчого провадження щодо примусового виконання виконавчого напису № 3032 вчиненого 14 квітня 2016 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. Ціна продажу склала 61803,00 гривень, яка повністю внесена переможцем торгів, що також підтверджується копіями квитанцій (а.с.15-16). Постановою державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області від 22.08.2018 знято арешт з земельної ділянки площею 0,0981 га, кадастровий номер 1210100000:09:192:0378 за адресою [ADDRESS] , що раніше належала [PERSON] , накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 13.09.2016 (а.с.13-14). Постановою державного виконавця Шевченківського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області від 01.11.2018 в рамках виконавчого провадження № 57562557 з виконання виконавчого напису № 3032 від 14.04.2016 накладено арешт на майно [PERSON] в межах суми заборгованості (а.с.19), що також підтверджується копією інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна (а.с.21-23). Рішенням Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 26 червня 2019 року, яке залишено без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 08 жовтня 2019 року, у задоволенні позову [PERSON] до Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Державного підприємства «СЕТАМ», [PERSON] , про визнання недійсними електронних торгів відмовлено повністю (а.с.24-45). Відповідно до п. 4 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Згідно п. 8 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. Відповідно до п. 3 ч. 4\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», однією із підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах. Так з матеріалів справи вбачається, що після проведення електронних торів з реалізації арештованого нерухомого майна земельної ділянки площею 0,0981 га, кадастровий номер 1210100000:09:192:0378 за адресою м. Дніпро, район вул. Олешківської, державний виконавець відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області постановою від 22.08.2018 зняв арешт з земельної ділянки. Позивач зазначає, що в подальшому він звернувся до нотаріуса для отримання Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та реєстрації права власності на придбану земельну ділянку, проте нотаріус повідомив його, що вказана земельна ділянка знаходиться під арештом. Відповідно до\~ст. 41 Конституції України\~кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. За приписами статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до частини першої статті 316 ЦК України право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших. Частиною першою статті 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України). Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності на встановлена законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Згідно зі статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. У розумінні приписів наведеної норми право власності може бути порушене без безпосереднього вилучення майна у власника. Власник у цьому випадку має право вимагати захисту свого права і від особи, яка перешкоджає його користуванню та розпорядженню своїм майном, тобто може звертатися до суду з негаторним позовом. Звернутися з негаторним позовом може власник або титульний володілець, у якого знаходиться річ, щодо якої відповідач ускладнює здійснення повноважень користування або розпорядження, а відповідачем лише та особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його законного права користування чи розпорядження річчю. Підставою для подання негаторного позову є вчинення третьою особою перешкод власнику в реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову. Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпоряджатися або (та) користуватися належним йому майном. Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК України). Таким чином судом встановлено, що реалізоване на електронних торгах на користь позивача нерухоме майно земельна ділянка площею 0,0981 га, кадастровий номер 1210100000:09:192:0378 за адресою м. Дніпро, район вул. Олешківської, знаходиться під арештом, накладеним державним виконавцем Шевченківського ВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області від 01.11.2018 в рамках виконавчого провадження № 57562557 з виконання виконавчого напису № 3032 від 14.04.2016 у зв`язку з наявністю боргу [PERSON] перед АТ КБ «ПриватБанк», проте фактично зазначена земельна ділянка [PERSON] не належить. Згідно зі ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ознаками судових доказів є їх достовірність і достатність. Достовірність доказів - це їх якість, точність і правильність відображення обставин, що входять в предмет доказування. А достатність це сукупність доказів, яка дозволяє вирішити справу. Таким чином, 07 серпня 2018 року позивач, ставши переможцем електронних торгів та здійснивши повний розрахунок за майно, набув право власності на земельну ділянку, а тому наявність обтяження у вигляді арешту належної йому земельної ділянки унеможливлює здійснення її перереєстрації та порушує права позивача як власника нерухомого майна, а тому позовні вимоги [PERSON] в частині скасування арешту з земельної ділянки являються обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Вимогу позивача щодо визнання за ним права власності на об`єкт нерухомого майна земельну ділянку площею 0,0981 га, кадастровий номер 1210100000:09:192:0378, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , суд вважає заявленою передчасно з огляду на наступне. Відповідно до п. 8 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна «у випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги». Пунктом 3.1. глави 12 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів видається нотаріусом на підставі акта про проведені публічні торги, складеного державним виконавцем та затвердженого начальником відповідного відділу державної виконавчої служби або приватним виконавцем. Таким чином, після скасування арешту з майна позивача у останнього не буде перешкод у реалізації його права перереєстрації земельної ділянки, а тому у задоволенні позовної вимоги щодо визнання за ним права власності на нерухоме майно слід відмовити. Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до положень\~ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial