Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Городнянської міської ради Чернігівської області та [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його рідного батька [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю у три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. З позовної заяви виходить, що [INFO] у віці 64 років помер батько позивача [PERSON] . На день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав по [ADDRESS] . Строк, визначений для подання заяви про прийняття спадщини, позивач пропустив через свою юридичну необізнаність, оскільки помилково вважав, що якщо він є рідним сином померлого та спадкоємцем першої черги, то на нього не розповсюджується шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Звернувшись до нотаріуса з приводу оформлення спадщини після смерті батька, позивач отримав роз`яснення, що він пропустив визначений законодавством шестимісячний строк, а тому питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути вирішене лише судом, а також нотаріус повідомила про те, що після смерті батька позивача відкрита спадкова справа за заявою рідної сестри померлого (спадкоємця другої черги) [PERSON] . Причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька позивач просить суд визнати поважними та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] . Ухвалою судді від 08 квітня 2021 року прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі. У судовому\~засіданні позивач заявлені ним\~позовні вимоги\~підтримав та\~пояснив,\~що його батьки розлучилися, коли він був дитиною. Після розлучення батько з ним майже не спілкувався, переїхав до іншої місцевості, де одружився. Згодом батько залишив другу сім`ю, переїхав на проживання до своїх батьків в с. Хотівля Городнянського району, де і помер у 2019 році. Дізнавшись у 2019 році про смерть батька, позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки проживав на той час в м.Чернігові, не знав норм законодавства, якими врегульовані спадкові відносини. Наразі він бажає отримати частину спадщини, однак оскільки він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, він просить суд визначити йому додатковий строк. Представник відповідача Городнянської міської ради Чернігівської області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи відповідач був повідомлений належним чином. Повноважний представник відповідача [PERSON] подав суду письмове клопотання від 19.04.2021 року за вих. № 03-09/542 з проханням розглянути справу без участі представника відповідача, проти задоволення позову відповідач не заперечує. (а.с. 28-29). Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 26 квітня 2021 року до суду надійшов відзив на вказаний позов, в якому відповідачка просила розглянути справу за її відсутності і у задоволенні позову [PERSON] відмовити. Заперечення мотивувала тим, що наведені у позовній заяві причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] не є поважними, оскільки якщо особа є необізнаною в правових питаннях, вона повинна звертатися за консультацією до спеціаліста в галузі права, на що у позивача була можливість зробити це у шестимісячний строк, передбачений законом. (а.с.30) Згідно положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Треті особи на стороні\~відповідача,\~які не\~заявляють самостійних\~вимог щодо\~предмета спору,\~ [PERSON] , [PERSON] та Городнянська районна державна нотаріальна контора Чернігівської області \~про дату,\~час та\~місце судового\~розгляду справи\~були повідомлені\~належним чином,\~в судове\~засідання не\~з`явилися,\~про причини неявки суд не повідомили, заперечень щодо заявлених вимог, заяв, клопотань від третіх осіб не надійшло. Відповідно до вимог ч. 1 ст.\~223\~ЦПК\~України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Заслухавши в судовому засіданні позивача, допитавши свідка, дослідивши письмові докази та вивчивши матеріали справи, з`ясувавши позицію відповідачів по суті заявлених позивачем позовних вимог, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. З паспорта громадянина України серії [NUMBER] встановлено, що його видано 26 липня 2007 року Городнянським РВ УМВС України в Чернігівській області [PERSON] , [INFO] , уродженцю міста Городня Чернігівської області, зареєстрований проживаючим за адресою: [ADDRESS] з 18.05.2020 року. ( а.с. 7). З дослідженого свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , виданого повторно, встановлено, що в с. Хотівля Городнянського району Чернігівської області [INFO] у віці 64 років помер [PERSON] , [INFO] .(а.с.8) Факт родинних відносин позивача з [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] . (а.с.4-6). З довідок Хотівлянського старостинського округу №№ 48,49 від 26.02.2021 року встановлено, що [PERSON] на день смерті [INFO] був постійно зареєстрований та постійно проживав в будинку [ADDRESS] , з 2001 року по день смерті, виписаний в зв`язку із смертю [INFO] . Інші особи в будинку не зареєстровані (а.с.4-5). Дослідженням паспорта [NUMBER] встановлено, що його видано Деснянським РУ ГУ МВС України в місті Києві 12 квітня 2012 року громадянці України [PERSON] , [INFO] , уродженці с. Хотівля Городнянського району Чернігівської області.(а.с.31). Факт родинних відносин відповідачки [PERSON] з [PERSON] , який помер [INFO] підтверджується свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] , виданим повторно, свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим повторно, свідоцтвом про зміну імені Серії [NUMBER] , матеріалами спадкової справи (а.с.32-34). Дослідженням спадкової справи № 68/2019, відкритої 08 жовтня 2019 року до майна померлого [INFO] [PERSON] встановлено, що [PERSON] після смерті [INFO] її рідного брата [PERSON] , останнім місцем проживання якого є буд. [ADDRESS] , подала до Городнянської районної державної контори Чернігівської області заяву про прийняття його спадщини. Спадщину [PERSON] прийняла тільки вона та отримала свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.01.2021 року на 1/3 частину земельних ділянок : загальною площею 4,0542 га, кадастровий номер 7421489200:03:000:0246, склад угідь рілля, та 0,4971 га, кадастровий номер 7421489200:03:000:4066, склад угідь пасовища, цільове призначення яких для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташовані на території Хотівлянської сільської ради Городнянського району Чернігівської області.(а.с.67-68). Таким чином, спадщина [PERSON] у шестимісячний строк, встановлений\~ст. 1270 ЦК України, прийнята тільки відповідачкою [PERSON] . Свідок [PERSON] , яка є матір`ю позивача та колишньою дружиною спадкодавця, з яким вона розірвала шлюб, в судовому засіданні показала, що знала про факт смерті [PERSON] , померлого [INFO] , була на похованні останнього. Їхній зі спадкодавцем син - позивач - також був обізнаний про смерть батька, однак проживав у Чернігові, не знав про склад спадщини та про те, які саме заходи слід було вжити, щоб прийняти спадщину. Наразі син бажає отримати у спадщину земельні ділянки, які належали його батьку. Виходячи з положень ст. 1220,\~1222,\~1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з\~статтею 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до\~статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Виходячи зі змісту положень\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 ЦК України. Відповідно до\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який має намір прийняти спадщину та на момент відкриття спадщини не мешкав постійно разом зі спадкодавцем повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, визначено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини, у тому числі на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини (пункт 2.1); якщо заява, в якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5). За змістом частин 1 та 3\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз викладених вище норм права призводить до висновку, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Такі роз`яснення викладені в пункті 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18. Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Як свідчить тлумачення частини третьої 1272\~ЦК України\~до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини відносяться причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця таких перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Наведеними вище дослідженими судом доказами підтверджується той факт, що, позивач після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , як спадкоємець за законом не звернувся вчасно у шестимісячний строк, встановлений законом, з заявою про прийняття спадщини свого батька [PERSON] через юридичну необізнаність. Натомість відповідачка [PERSON] вчасно звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті свого рідного брата [PERSON] , є єдиною спадкоємицею, яка прийняла його спадщину у встановленому законом порядку і не вважає, що позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини свого батька (її рідного брата) з поважної причини. Під час судового розгляду не знайшов підтвердження той факт, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини. З огляду на вказане, позовні вимоги не підлягають задоволенню. Враховуючи наведене,

Outcome: dismissed