Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-20 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою в якій вказав, що [INFO] помер його батько [PERSON]. Після його смерті відкрилась спадщина - земельна ділянка, яка розташована на території Клинівської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області. Майном [PERSON] не розпорядився, заповіт не складав. Спадкоємцем, який має право на спадщину за законом є лише він, інших спадкоємців, які б мали право на спадщину або обв?язкову частку в спадковому майні не має. У відмові нотаріуса було роз?яснено обставини справи та рекомендовано звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить визначити [PERSON]додатковий строк тривалістю 6 місяців для подання зави про прийняття спадщини, після смерті [PERSON], який помер [INFO] в с.Клинове, Голованівського району Кіровоградської області. У судове засідання позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не з?явились,через канцелярію судупредставник позивача подав заяву про слухання справи у їх відсутність. Представник відповідача в судове засідання не з?явився, через канцелярію суду подав письмову заяву про слухання справи без участі їх представника, при вирішенні справи проти позовних вимог не заперечує. Враховуючи, що сторони до суду не з?явились, суд, відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, вважає за доцільне ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів без участі сторін та без фіксації процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали справи, заяви сторін, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] [PERSON], який приходився рідним батьком позивачу [PERSON] помер, про що свідчить свідоцтво про смерть, видане Клинівською сільською радою Голованівського району Кіровонрадської області [NUMBER] від 25.06.2001 р. На день смерті [PERSON] належала земельна ділянка, площею 3,84 га, яка знаходиться на території Клинівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про що свідчить державний акт №276 від 27.06.2001 р. Своїм майном [PERSON] не розпорядився, заповіт від його імені не посвідчувався. Позивач звернувся до нотаріальної контори для вирішення питання про прийняття спадщини, однак 25.09.17 р. йому відмовлено, так як він пропустив встановлений законодавством строк для подачі заяви на прийняття спадщини і було рекомендовано звернутись із заявою про визначення додаткового строку до суду. Згідно з виписки з медичної карти позивача №24 від 13.11.2017 р. Комунальної установи «Центр первинної медико-санітарної допомоги №18» [PERSON] знаходився на стаціонарному лікуванні з приводу тромбоемболії правої та лівої легеневих артерій. Відповідно до довідки із спадкового реєстру №49895925 від 16.11.2017 року позивач є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] Відповідно до пунктів 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, цей Кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Згідно з ст. 529 ЦК Української РСР 1963 року, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини, і такі дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (ст. 549 ЦК Української РСР 1963 року). Статтею 550 ЦК Української РСР 1963 року встановлено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до вимог ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, тобто при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути довідки медичних установ про стан здоров'я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 549 ЦК Української РСР 1963 року. Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне продовжити позивачу строк терміном шість місяців, який буде достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, оскільки [PERSON] строк звернення до нотаріуса пропустив з поважної причини, так як хворів та вважав, що факт свідчення заяви про прийняття спадщини буде достатньо для прийняття спадщини, що є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Позивачем не заявлено вимог щодо стягнення судових витрат з відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved