Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на його користь матеріальну шкоду, спричинену внаслідок залиття його квартири [ADDRESS], розмір якої має бути визначено будівельно-технічною експертизою, та моральну шкоду в сумі 2500,00 грн. В обґрунтування своїх вимог [PERSON] зазначав, що він мешкає в квартирі [ADDRESS]; 24.06.2013 о 19-00 годині він виявив, що його сусід з верхнього поверху залив його квартиру. В результаті залиття пошкоджені шпалери, деревяна підлога, в одній з кімнат відсутня електрика, квартира потребує оновлення ремонту. Ввечері того ж дня в усній розмові із своїм сусідом, позивачу було запропоновано відшкодувати збитки та відремонтувати електрику, однак після цього жодних дій з боку сусіда не було. 26.06.2013 за заявою [PERSON] комісією дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» проведено обстеження його квартири, складено акт, в якому встановлено причину залиття та особу, у залитті винної, тобто власника квартири [ADDRESS]. Позивач на момент звернення до суду не міг оцінити розмір матеріального збитку та просив призначити у справі відповідну експертизу. [PERSON] також визначив розмір моральної шкоди в сумі 2500,00 грн., однак обґрунтування її не навів. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав заявлені позовні вимоги, з урахуванням висновків проведеної у справі експертизи просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 9096,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 2500,00 грн. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] заперечувала проти заявлених позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що позивачем не надано жодних доказів на підтвердження вини її довірителя у залитті квартири позивача, при складанні акту про залиття[ADDRESS] члени комісії не оглядали. Наголошувала, що в 2013 році у будинку № 41-А по пр. Гагаріна в м. Харкові декілька разів відбувались залиття, а тому виявлені комісією сліди залиття могли виникнути раніше. Також позивачем не надано доказів на підтвердження факту залиття саме 24.06.213. Суд, заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини: В матеріалах справи наявний документ (а.с 6), з якого вбачається, що 26.06.2013 комісією у складі начальника дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» [PERSON]В, інженера дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та інженера дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] складено акт обстеження квартири [ADDRESS] за письмовим звернення мешканців цієї квартири, яким встановлено наявність слідів залиття в кімнатах; висновком комісії встановлено, що залиття квартири № 39 у житловому будинку по пр. Гагаріна,41-А в м. Харкові сталось з вище розташованої квартири № 43 з причини халатного залиття. Даний акт підписано начальником дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» [PERSON]В, інженером дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та бухгалтером дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] В зазначеному акті відсутнє посилання на дату залиття квартири [ADDRESS]. Позивач [PERSON] стверджує, що залиття його квартири він виявив 24.06.2013, однак точної дати та часу судом не встановлено. За клопотанням позивача [PERSON] судом у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, згідно висновків якої розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS], яке сталось 24.06.2013, станом на 24.02.2014, становить 9096,00 грн. Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Позивач [PERSON], посилаючись на акт комісії про залиття, вважає, що саме [PERSON] є особою, винною у залитті, а тому саме він має відшкодовувати спричинену шкоду. Представником відповідача неодноразово у судовому засіданні наголошувалось на те, що у вказаному акті відсутня належна причина залиття, обстеження квартири № 39 проводилось за відсутності [PERSON], до його квартири ніхто не приходив та не оглядав, що робить висновки даної комісії не обєктивними. Для усунення даних протиріч у судовому засіданні допитані в якості свідків зазначені в акті члени комісії. Так, допитаний в якості свідка [PERSON], повідомив, що він одноособово 26.06.2014 заходив до квартири № 39, бачив сліди залиття, заходив також до квартири № 38; квартира № 43 була зачинена, доступу для її огляду не було, він дзвонив у двері, залишив записку, в акті причиною залиття було вказано його припущення, оскільки іншої інформації не було, точніше причину залиття було можливо встановити лише при огляді квартири № 43, інші зазначені в акті члени комісії на місце не виходили. Свідок [PERSON] повідомила, що вона не виходила на місце залиття, акт було складено з пояснень її начальника, а вона його лише підписала. Свідок [PERSON] у судовому засіданні повідомила, що на час складання акту про залиття вона перебувала на лікарняному, не приймала участі в обстеженні і цей акт не підписувала. Враховуючи викладене суд не може встановити належним чином причину залиття та особу в ньому винну, окрім даного акту про залиття від 26.06.2013, який суд не може прийняти до уваги як доказ, позивачем не надано інших належних та допустимих доказів на обґрунтування своїх вимог щодо стягнення спричиненої шкоди саме з відповідача [PERSON] Статті 10, 60 Цивільно-процесуального кодексу України передбачають, що сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 57 ЦПК України, доказом можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення сторін, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Частиною 1 ст. 214 ЦПК України встановлено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. За таких обставин суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок залиття його квартири, не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, а тому задоволенню не підлягають. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~На підставі викладеного,

Outcome: dismissed