Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-14 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди в сумі 6000,00 грн. В судовому засіданні позивач підтримав позов і суду пояснив, що відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 33 від 19.04.2002 року він здійснює індивідуальну адвокатську діяльність, а з 03.10.2012 року являється головою дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Херсонської області. 02 вересня 2013 року відповідачі звернулися до Вищої кваліфікаційно -дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на нього, як на голову дисциплінарної палати КДКА Херсонської області, в якій поширили інформацію, яка принижує його честь, гідність та ділову репутацію як громадянина та адвоката. Зокрема, у своїй скарзі відповідачі зазначили про його особисту зацікавленість в справі, яка розглядалася дисциплінарною палатою КДКА Херсонської області стосовно дій адвоката [PERSON] за скаргою відповідачів, син яких притягувався до кримінальної відповідальності і втому, що він покриває адвоката [PERSON] І у скарзі відносно нього вказали: «А діями голови палати [PERSON], який її покриває, підривається авторитет органів адвокатського самоврядування та адвокатури в цілому, оскільки завдяки його діям адвокатура виглядає як «кишенькова» структура не найкращих представників органів внутрішніх справ». Такі цитати у скарзі є для нього образливими та принизливими, порочать його ділову репутацію як професіонала у своїй сфері діяльності, принижують його честь і гідність як громадянина та адвоката, оскільки характер цих висловлювань створює негативне враження і відношення до нього у оточуючих, у колег, у керівних органах адвокатури України, і такими, що вказують на ніби то його співробітництво з правоохоронними органами в інтересах останніх по своїй природі. Відомості, які викладенні у скарзі, адресованій іншим особам, в даному випадку - голові ВКДКА, підпадає під поняття поширення інформації і є неправдивою. Так, скарга відповідачів на ім'я голови ВКДКА була доведена членам ВКДКА, а також КДКА Харківської області, якими ця скарга розглядалася, результати її розгляду були розміщені на сайті ВКДКА, до якого є вільний доступ. Негативна недостовірна інформація, поширена відповідачами порушила його право на недоторканість честі, гідності та ділової репутації, оскільки спотворила та принизила оцінку його діяльності з боку колег, членів ВКДКА і КДКА Харківської області, зокрема рішенням останньої він був тимчасово позбавлений права зайняття адвокатською діяльністю, що поставило під сумнів його професійність і порядність. Просить визнати інформацію, поширену відносно нього відповідачами у скарзі на ім'я голови ВККА про його особисту зацікавленість у справі, яка розглядалася дисциплінарною палатою КДКА Херсонської області на дії адвоката [PERSON] за заявою відповідачів, а також інформацію наступного змісту: «А діями голови палати [PERSON], який її покриває, підривається авторитет органів адвокатського самоврядування та адвокатури в цілому, оскільки завдяки його діям адвокатура виглядає як «кишенькова» структура не найкращих представників органів внутрішніх справ», - недостовірною, такою, що порушує його особисте немайнове право на недоторканість честі, гідності та ділової репутації. Він дійсно особисто займався перевіркою скарги на [PERSON], зустрічався з відповідачем, однак в даному випадку він діяв як член дисциплінарної палати КДКА і зібрана інформація носила об*єктивний характер. Тому недостовірна інформація про нього має бути спростована відповідачами відповідною заявою протягом тижня з дня набрання рішення суду законної сили шляхом направлення листів до ВКДКА України, Ради адвокатів України, Ради адвокатів Херсонської області із спростуванням недостовірної інформації та вибаченням для розміщення в офіційному сайті зазначених органів адвокатського самоврядування. Крім того пояснив, що, унаслідок розповсюдження негативної неправдивої інформації діями відповідачів йому завдана моральна шкода, яка полягає в тому, що викладене у скарзі стала відомою багатьом його колегам, він був вимушений давати пояснення дисциплінарній палаті КДКА Харківської області та ВКДКА , що є морально принизливим, забирає час, зменшує працездатність, викликає переживання, негативні емоції ( відчуває моральне пригнічення і дискомфорт), що негативно відобразилося на стані його здоров'я, він тяжко захворів, переніс операцію, що пов*язує саме з діями відповідачів. Крім того, на його моральний стан вплинула думка колег про нього як про голову дисциплінарної палати і адвоката, що для нього має велике значення, оскільки розповсюджені в скарзі відомості могли вплинути на створення негативної думки відносно нього, тому розмір нанесеної відповідачами моральної шкоди він визначає в сумі 6 000 гривень. Відповідачі подали заперечення на позов. В судовому засіданні повністю заперечили своє відношення до скарги стосовно позивача, надали пояснення, що скаргу відносно адвоката [PERSON] вони дійсно писали до КДКА Херсонської області, оскільки остання без укладення договору та не повідомивши про свій вступ у справу адвоката [PERSON], який представляв інтереси їх сина, безпідставно без договору на здійснення захисту прийняла участь у слідчій дії. Відносно адвоката [PERSON], з яким вони не були знайомі, а бачилися лише один раз, вони не писали ніяких скарг, тому що особисто до нього в них не було і не могло бути ніяких претензій. При цьому відповідачі [PERSON] та [PERSON] категорично заперечили наявність своїх підписів під текстом скарги від їх імені на ім*я голови ВКДКА і пояснили, що адвоката [PERSON] вони також не уповноважували на подачу скарги щодо позивача і не знають, хто був заінтересований у цій скарзі і міг підробити їх підписи. У задоволенні позову просять відмовити. Заслухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши отримані докази, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 33 від 19.04.2002 року позивач [PERSON] здійснює індивідуальну адвокатську діяльність, що підтверджено витягом з ЄРАУ (а.с.14) та копією свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю ( а .с. 79) . З 03.10.2012 року являється головою дисциплінарної палати КДКА Херсонської області( а.с.85-86). 02 вересня 2013 року до ВКДКА України надійшла скарга від імені [PERSON] та [PERSON] на дії [PERSON], як на голову дисциплінарної палати КДКА Херсонської області, в якій зазначено, що [PERSON], як голова дисциплінарної палати порушив вимоги закону « Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положення про регіональну КДКА, Регламент КДКА , та ст. 23 Правил адвокатської етики. Крім того, у скарзі зазначено : « А діями голови палати [PERSON], який її покриває ( йдеться про розгляд скарги відповідачів відносно дій адвоката [PERSON]Б.), підривається авторитет органів адвокатського самоврядування та адвокатури в цілому, оскільки завдяки його діям адвокатура виглядає як «кишенькова» структура не найкращих представників органів внутрішніх справ» (а.с.8).Відповідачі категорично заперечили про свою причетність у подачі скарги та про наявність власних підписів у скарзі, а також заперечили, що давали доручення у написанні подібної скарги. Клопотань у призначенні почеркознавчої експертизи та про витребування оригіналу скарги з ВККА сторони не заявляли. Відповідно до ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім*ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування моральної шкоди, завданої збиранням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім*ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Згідно ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь особи є недоторканими. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Статтею 299 ЦК України визначено, що фізична особа має право на недоторканість своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Частиною 1 ст. 23 ЗУ « Про адвокатуру і адвокатську діяльність» закріплено, що професійні права, честь і гідність адвоката гарантуються та охороняються Конституцією України, цим Законом та іншими законами, зокрема: дисциплінарне провадження відносно адвоката здійснюється у особливому порядку (п/п 17). Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» судам було роз'яснено, що під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Разом з тим, відповідно до ст. 40 Конституції України всі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобовязані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк. \~ До складу органів адвокатського самоврядування входять кваліфікаційно -дисциплінарні комісії адвокатури, створені в регіонах, та Вища кваліфікаційна комісія адвокатури України, до повноважень яких входить і розгляд можливих заяв, скарг тощо стосовно адвокатів. Ураховуючи положення п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02. 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», звернення зі скаргою , навіть при її повному заперечені відповідачів свого авторства, не є поширенням неправдивих відомостей, а є реалізацією права особи на звернення до вищого кваліфікаційного органу адвокатури щодо викладення власного розуміння перевірки відомостей, які знаходяться в його компетенції, зокрема ставиться під сумнів професійність дій позивача як голови дисциплінарної палати. В такому зверненні суд не вбачає умислу щодо розповсюдження недостовірної інформації чи інформації, яка принижує особу. При цьому судом у ході розгляду справи встановлено обставини, зокрема те, що первинно за результатами розгляду зазначеної скарги рішенням КДКА Харківської області позивач до скасування його рішення ВКДКА України був тимчасово позбавлений права на заняття адвокатською діяльністю. Також тимчасово була позбавлена такого права адвокат [PERSON] Згідно з положеннями ст. 277 ЦК України та ст. 10 ЦПК України, обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації, позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. У якості доказу позивачем було надано копія скарги, авторство відносно якої відповідачі заперечили. Позивач в свою чергу, на думку суду не зміг довести, що скарга була складена та подана відповідачами, а окрім того, як убачається зі змісту скарги, наведені в них висловлювання є оціночними судженнями, критичною оцінкою певного факту і недоліків, що мали місце в діяльності позивача на посаді голови дисциплінарної палати. Відповідно до ЗУ «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, які не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані з огляду на характер, використання мовних засобів. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх справедливості. Право висловлювати судження, оцінки, думки гарантовано ст. 34 Конституції України. Це право закріплено також у ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є складовою частиною національного законодавства. \~ \~ Таким чином, суд приходить до висновку, що доказів розповсюдження недостовірної інформації, викладеної у скарзі, та адресованій вищому кваліфікаційному органу адвокатури не встановлено. Оскільки викладені в ній обставини як оціночні судження не підлягають спростуванню, то не може бути задоволено і вимоги про моральне відшкодування. Тому поданий позов не підлягає задоволенню , як необгрунтований. Витрати у справі віднести на позивача

Outcome: dismissed