Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-10 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про зміну розміру аліментів шляхом їх зменшення. Свої вимоги позивач мотивує тим, що він з відповідачем по справі перебував в зареєстрованому шлюбі. За час перебування в шлюбі в них народилася донька [PERSON] , [INFO] . Рішенням Золотоніського міськрайонного суду від 11.02.2009 року з нього на користь відповідача були стягнуті аліменти на утримання доньки [PERSON] [INFO] у розмірі 1/4 частини всіх видів доходів відповідача щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття. У 2011 році позивач створив нову сім`ю з [PERSON] і в новій сім`ї народилося двоє дітей [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] . На теперішній час він отримує заробітну плату в розмірі 4000 грн., яка є незначною, що унеможливлює здійснювати належне матеріальне забезпечення всіх трьох дітей, а також особистих потреб, тому звернувся з даним позовом і просив зменшити розмір стягуваних аліментів з 1/4 частини заробітку на 1/6 частину заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку. Ухвалою суду від 07.04.2021 року було відкрито спрощене провадження без виклику сторін, відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву та роз`яснено право подати заяву з обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідачка надала відзив, у якому позов не визнала та просила відмовити в задоволенні позову, оскільки донька [PERSON] має вроджену ваду серця, а саме пролапс клапана 1-ст з недостатністю мітрального клапана та перебуває на Д-обліку в кардіолога, на її лікування витрачається багато коштів. Крім того позивач доказів погіршення його матеріального стану не надав, тому його позовні вимоги не забезпечать найкращі інтереси дітей. Ухвалою суду від 22.06.2021 р. продовжено розгляд справи в спрощеному порядку з викликом сторін. Позивач у судове засідання не з`явився, але від його представника надійшла заява, в якій він просив справу розглядати без його участі та участі позивача, позов просив задовольнити. Відповідачка в судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, хоча про розгляд справи повідомлялася належним чином. Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що даний позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до рішення Золотоніського міськрайонного суду від 11.02.2009 року, з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання доньки [PERSON] [INFO] в розмірі 1/4 частини всіх видів доходів відповідача щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.01.2009 р. і до досягнення дитиною повноліття. Відповідно до свідоцтва про народження виданого 02.03.2020 р. Черкаським міським відділом ДРАЦС ЦМУМЮ (м. Київ), [PERSON] народився [INFO] , а батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 08.08.2017 р. Соснівським районним у місті Черкаси відділ ДРАЦС ГТУЮ у Черкаській області, [PERSON] народилася [INFO] , а батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з довідки про доходи від 17.04.2020 року [PERSON] працює водієм у ТОВ «Ком Транс Сервіс» та розмір його доходу за листопад 2019 4655,22 грн.; грудень 2019- 4658,16 грн.; січень 2020 5143,00 грн.; лютий 2020 5143,00 грн.; березень 2020 - 5143,00 грн.; квітень 2020 5143,00 грн. Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно з п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Ураховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Відповідно до ст.ст. 183, 184 СК України за рішенням суду розмір аліментів визначається у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Відповідно до ч. 3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Згідно зі ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів. Позивач не підтвердив належними та допустимими доказами погіршення його майнового стану, а навпаки судом було встановлено збільшення доходів останнього. Крім того суд звертає увагу, що батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою. З матеріалів справи вбачається, що аліменти на утримання [PERSON] стягуються з 2009 року. У відповідача на утриманні знаходяться діти, які народжені в 2012 р. та 2017 році. З позовом про зменшення розміру аліментів позивач звернувся лише у 2021 році. Отже судом не встановлено зміни майнового стану позивача на час подачі позову. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, зменшення розміру аліментів, які стягуються з позивача, без підтвердження погіршення його матеріального становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини [PERSON] [INFO] , та суперечитиме її інтересам. При розгляді даної справи враховується позиція Верховного Суду, викладена в постанові від 16.09.2020 року у справі № 565/2071/2019. Виходячи з засад розумності і справедливості, враховуючи інтереси дитини, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення. Оскільки в позові відмовлено, судові витрати суд залишає за позивачем.

Outcome: dismissed