Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Другої вінницької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві зазначено, що [INFO] року померла мати позивача [PERSON], [INFO], після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно, що складається з цілого садового будинку з належними до нього будівлями та спорудами, що знаходиться в Товаристві «Ветеран» села Вінницькі хутори Вінницького району Вінницької області та земельної ділянки площею 0,06 га, розташованої на території Вінницько-Хутірської сільської Ради Вінницького району Вінницької області. Спадкоємцями першої черги померлої є сторони в справі. 11.03.2002 року [PERSON] склала заповіт, в якому заповіла все вищезазначене майно своєму синові [PERSON] Заповіт посвідчений Другою вінницькою державною нотаріальною конторою та зберігається у справі. 26.01.2016 року позивач звернувся до Другої вінницької державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим цією ж нотаріальною конторою 11.03.2002 року за реєстром №1-507, проте отримав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстави пропущення строку для прийняття спадщини після смерті матері. У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не зміг звернутись до нотаріальної контори для отримання спадщини, в з'язку з погіршенням стану здоров'я та хронічними захворюваннями. Представник позивача подав заяву про проведення судового розгляду за його відсутності, позов підтримав в повному обсязі та просив приєднати до матеріалів справи копію медичної картки амбулаторного хворого №3303 та медичну картку стаціонарного хворого №7. Відповідач подала заяву про розгляд справи у її відсутність, проти задоволення позову не заперечувала. Представник третьої особи Другої вінницької державної нотаріальної контори надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, при вирішенні спору покладається на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з таких підстав. [INFO] року померла мати позивача [PERSON], [INFO], після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно, що складається з цілого садового будинку з належними до нього будівлями та спорудами, що знаходиться в Товаристві «Ветеран» села Вінницькі хутори Вінницького району Вінницької області та земельної ділянки площею 0,06 га, розташованої на території Вінницько-Хутірської сільської Ради Вінницького району Вінницької області. Спадкоємцями першої черги померлої є сторони в справі. 11.03.2002 року [PERSON] склала заповіт, в якому заповіла все вищезазначене майно своєму синові [PERSON] Заповіт посвідчений Другою вінницькою державною нотаріальною конторою та зберігається у справі. 26.01.2016 року позивач звернувся до Другої вінницької державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим цією ж нотаріальною конторою 11.03.2002 року за реєстром №1-507. Проте отримав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстави пропущення строку для прийняття спадщини після смерті матері. У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не зміг звернутись до нотаріальної контори для отримання спадщини у з'язку з погіршенням стану здоров'я та хронічними захворюваннями. Згідно зі ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин. Згідно з ч. 1 ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок смерті. Положеннями ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. З огляду на ч.ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Беручи до уваги хронічні захворювання та погіршення стану здоров'я позивача, суд вважає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, а позов повністю доведеним та таким, що підлягає задоволенню. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved