Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-14 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив визначити для нього додатковий строк для прийняття спадщини, котра відкрилась після смерті його баби [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування вимог зазначав, проте, що після смерті бабусі відкрилася спадщина на 67/100 житлового будинку з господарськими спорудами, які розташовані в [ADDRESS] , які розташовані на земельній ділянці пл.. 1500м.кв., грошові вклади з відсотками та компенсацією. Спадкоємцями першої черги після її смерті є її дочки: [PERSON] - його мати та [PERSON] (громадянка Росії). В кінці грудні 2020 року під час прибирання в жилому будинку бабусі було виявлено документи на будинок, а також заповіт на його ім`я. При зверненні до тітки [PERSON] для з`ясування обставин відносно належності даного будинку, оскільки за життя баба говорила, що має намір укласти на доньку договір дарування стало відомо, що остання відмовилася від вчинення будь-яких угод щодо нерухомості на її користь, оскільки матеріально забезпечена і на Україну повертатися не має наміру. При зверненні до нотаріальної контори стало відомо, що заповіт не скасований, однак нотаріусом відмовлено у оформленні спадщини з тих підстав, що пропустив шестимісячний термін для прийняття спадщини, тому йому рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 23 березня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Відповідачам було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву. Відповідачі відзив на позовну заяву не подали. В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про слухання справи в підготовчому судовому засіданні у його відсутності, позов підтримав та просив такий задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явився, подали заяву про розгляд справи у їхню відсутність, позовні вимоги визнають та не заперечували про винесення рішення у підготовчому судовому засіданні. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Частиною 3 ст.200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 21.12.2019, після смерті якого відкрилась спадщина, позивач являється спадкоємцем за заповітом та бажає отримати вказану спадщину. Однак не може оформити спадщину, оскільки пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Протягом шести місяців [PERSON] не подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки не знав до грудня 2020 року про існування заповіту на своє ім`я та спадкового майна, яке підлягало б успадкуванню. Позовні вимоги підтверджуються, копією заповіту від 16.04.2008 року, витягом про реєстрацію спадкової справи після смерті [PERSON] . Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1268 ЦК України зазначено, що спадкоємець, за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, також, незалежно від часу прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Ураховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивача як спадкоємця майна [PERSON] , наведені позивачем причини, які є об`єктивними та істотними труднощами, суд відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України приходить до висновку щодо наявності підстав для визначення додаткового строку три місяці для прийняття спадщини. Аналогічна правова позиція висвітлена у постанові Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 130/2517/18 (провадження № 61-14962св19) .

Outcome: approved