Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Держави Україна в особі Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, Державної казначейської служби України, в якому просить стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу на його користь один мільярд гривень моральної шкоди, завданої незаконним рішенням суду (ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Продана Б.Г. про залишення без розгляду його позову від 04.09.2019 у справі №686/3038/19). На обгрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що всупереч чинному законодавству держави Україна та в порушення ст. 19 Конституції України суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Продан Б.Г. виніс ухвалу від 04.09.2019 про залишення без розгляду його позову у справі №686/3038/19. Незаконність даного судового рішення встановлена ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 03.12.2019, якою вказану ухвалу було скасовано. Позивач вказав, що у зв`язку з незаконною ухвалою суду щодо безпідставного залишення без розгляду його позову, йому була завдана моральна шкода, яка полягає у втраті його часу, моральних стражданнях та переживаннях, які він зазнав через незаконне рішення (ухвалу) суду, порушенні його честі та гідності. Посилаючись на наведене, позивач просить стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу грошові кошти у розмірі 1 000 000 000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, а також судові витрати у розмірі 4 040,00 грн. В судове засідання позивач не з`явився, в позовній заяві просив розгляд справи проводити без його участі на підставі поданих доказів. Представники Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області та Державної казначейської служби України, які у встановленому порядку були оповіщені про час, день і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності осіб на підставі наявних у справі доказів. Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України). Відповідно до частин першої та другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, або у приниженні честі та гідності фізичної особи. Відповідно до ст. 1174 ЦПК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Судом встановлено, що постановою Хмельницького апеляційного суду від 03 грудня 2019 року скасовано ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 вересня 2019 року, якою залишено без розгляду позовну заяву [PERSON] до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, прокуратури Хмельницької області, Головного управління Державної казначейської служби України в Хмельницькій області про відшкодування майнової та моральної шкоди, цивільну справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстації. При цьому, процесуальні порушення, які були допущені в ухвалі Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 вересня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду, були усунуті шляхом постановлення колегією суддів судової палати з розгляду цивільних справ Хмельницького апеляційного суду ухвали, за якою цивільну справу для продовження розгляду направлено до суду першої інстанції. Скасування ухвали про залишення позовної заяви без розгляду не може бути підставою для відшкодування моральної шкоди позивачу, оскільки цей факт не свідчить про порушення прав та законних інтересів позивача, і як наслідок, про завдання йому моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом. Згідно з частинами першою та шостою статті 1176 ЦК України шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах. Відповідно до положень частини третьої статті 12 ЦПК України, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що позивач не довів достатніми та допустимими доказами факт заподіяння йому шкоди та її розмір, а також причинний зв`язок між прийняттям ухвали про залишення позовної заяви без розгляду та настанням шкоди, а тому у задоволенні позову в частині відшкодування моральної шкоди слід відмовити. Доводи позивача про те, що незаконність ухвали про залишення позовної заяви без розгляду від 04 вересня 2019 року, підтверджена ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 03 грудня 2019 року, якою зазначена ухвала була скасована, не підтверджує незаконність дій відповідача, так як ухвала скасована з процесуальних підстав, а також не підтверджує те, що цими діями позивачу завдана моральна шкода. Посилання позивача у позові на те, що ним понесено витрати на придбання квитків для проїзду до місця розгляду справи, копіювання документів тощо, судом не враховується, оскільки протиправність дій відповідачів доведено не було. При цьому суд не враховує позицію Верховного Суду по справі № 686/20012/18, на яку позивач посилається у позові, оскільки дана позиція стосується інших правовідносин, ніж ті, з приводу яких [PERSON] звернувся з даним позовом. Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає. На підставі ст. 1166, 1167, 1176 ЦК України,

Outcome: dismissed