Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на його користь матеріальну шкоду, спричинену внаслідок залиття квартири № [ADDRESS], в розмірі 43666,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 10000,00 грн., відшкодувати судові витрати, в тому числі витрати на правову допомогу, витрати на проведення експертизи. В обґрунтування своїх вимог [PERSON] зазначав, що він разом із своєю родиною мешкає в квартирі № [ADDRESS], є одноособовим власником майна. 01.07.2016 сталось залиття його квартири з квартири [ADDRESS], що встановлено комісійним обстеженням та зафіксовано у відповідних актах представників КП «Жилкомсервіс», причиною залиття вказано пошкодження внутрішньо квартирного трубопроводу гарячого водопостачання внаслідок проведення ремонтних робіт. 07.07.2016 відбулось повторне залиття квартири позивача з квартири [ADDRESS], що встановлено комісійним обстеженням та зафіксовано у відповідному акті, причиною залиття вказано дефект на відсікаючому вентилі холодного водопостачання до квартири [ADDRESS], розташованому в цій квартирі. Наслідком залиття стало спричинення позивачу значних незручностей, переживань та втрат матеріального характеру. Позивачем визначено розмір матеріальної шкоди в сумі 43666,00 грн., який має бути відшкодований за рахунок власника квартири [ADDRESS], однак спроби позасудового вирішення спору результатів не дали. Також, затопленням та наступними діями відповідача [PERSON] було завдано істотної моральної шкоди, було значно порушений нормальний перебіг його життя, він був вимушений неодноразово викликати спеціалістів для ліквідації аварій та прибирати наслідки залиття. Окремих особистих страждань та переживань завдала спричинена залиттям загроза життю та здоров'ю членів його сім'ї, стресова ситуація спричинили погіршення здоров'я сина та необхідність неодноразових звернень до лікувальних установ, для дружини необхідно було викликати бригаду екстреної медичної допомоги через загострення проблем серцево-судинної системи, надалі її самопочуття погіршувалось, що викликало необхідність звернення до лікарні. Завдання шкоди майну позивача, невирішеність спору щодо її відшкодування змушує [PERSON] та його родину жити в несприятливих умовах з моменту залиття квартири, поганий стан житла, необхідність витрачати значний час на відвідування лікарні та інших установ і організацій для подальшого вирішення питань про відшкодування завданої шкоди завдає значних моральних страждань. Додаткових страждань завдає продовження в квартирі [ADDRESS] ремонтних робіт, які відбуваються і у вихідні дні, не дозволяючи відпочивати від нових проблем. Враховуючи дії відповідача та їх наслідки для душевного стану позивача, завдану йому моральну шкоду, [PERSON] визначив розмір моральної шкоди в сумі 10000,00 грн. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] підтримали доводи позовної заяви, просили її задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні не заперечував факт залиття квартири позивача з вини його довірителя, однак вважав кошторис по виконанню ремонтних робіт необґрунтованим та таким, що реально відображає розмір матеріального збитку, завданого залиттям. Суд, заслухавши пояснення сторін, допитавши експерта [PERSON], вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Квартира № [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого ЦПДЖФ УКМтаП ГУЕтаКМ ВК ХМР 31.08.1999, реєстраційний № 3-99-203467, договору купівлі-продажу, посвідченого 02.07.2002 ПН ХМНО Бєсєда Т.Д. 01 липня 2016 року сталось залиття квартири № [ADDRESS]; комісією у складі працівників дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» було складено акт від 02.07.2016, згідно висновків якого причиною залиття 01.07.2016 приміщень в квартирі [ADDRESS] було визначено пошкодження внутрішньо квартирного трубопроводу гарячого водопостачання внаслідок проведення ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS]. 07 липня 2016 року відбулось повторне залиття квартири № [ADDRESS]; комісією у складі працівників дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» було складено акт від 08.07.2016, згідно висновків якого причиною залиття 07.07.2016 приміщень квартири [ADDRESS] було визначено дефект на відсікаючому вентилі холодного водопостачання до квартири [ADDRESS], розташованому в цій квартирі. Вказаними актами, а також актом комісії у складі працівників дільниці № 20 КП «Жилкомсервіс» від 02.08.2016 встановлені місця пошкоджень приміщень квартири [ADDRESS] внаслідок залиття, які стались 01 та 07 липня 2016 року. Сторонами у справі не оспорюється факт того, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності відповідачу [PERSON]. Позивачем надано розрахунок вартості ремонтних робіт з ліквідації наслідків залиття квартири № [ADDRESS] в липні 2016 року на суму 38666,00 грн. Для уточнення розміру матеріального збитку, завданого власнику квартири № [ADDRESS] внаслідок залиття, яке сталось в липня 2016 року, за клопотанням представника позивача [PERSON] - [PERSON] у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 1703, складеного 24.04.2017, розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири № [ADDRESS] внаслідок залиття, яке сталось в липня 2016 року, станом на час складання цього висновку становить 12770,00 грн. Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частина 1 ст. 1167 ЦК України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи, що сторона відповідача не заперечує факт залиття квартири [ADDRESS] з належної [PERSON] квартири [ADDRESS] при проведенні в останній ремонтних робіт, а також визначений судовим експертом розмір матеріальної шкоди, спричиненої залиттям, суд вважає, що заявлені позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню. З урахуванням вимог розумності та справедливості суд визначає розмір моральної шкоди з урахуванням наявних у справі письмових доказів та пояснень позивача в сумі 3000,00 грн. Непогодження представника відповідача із розрахунком матеріального збитку, виконаним судовим експертом, суд розцінює як бажання сторони відповідача уникнути відповідальності за спричинену з його вини шкоду, оскільки жодних належних та допустимих доказів на спростування висновку проведеної у справі експертизи представником відповідача не надано. Статті 10, 60 Цивільно-процесуального кодексу України передбачають, що сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 57 ЦПК України, доказом можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення сторін, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Частиною 1 ст. 214 ЦПК України встановлено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до положень ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Витрати на правовому допомогу та витрати на проведення експертизи належать до витрат, пов'язаних із розглядом справи, та входять до складу судових витрат (ст.. 79 ЦПК України). При цьому, в матеріалах справи відсутнє документальне підтвердження понесених позивачем витрат на правову допомогу. На підставі викладеного,

Outcome: partial