Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON] про визнання недійсним заповіту [PERSON], посвідченого 09.11.2009 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] В ході судового розгляду [PERSON] уточнив позовні вимоги та просив визнати нікчемним заповіт [PERSON], [INFO] посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] 09.11.2009 року за реєстровим номером 7952. В обґрунтування уточнених позовних вимог позивач посилався на те, що [INFO] померла його мати, [PERSON], [INFO]. Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді ? частин трикімнатної квартири [ADDRESS]. З листа Сьомої Харківської державної нотаріальної контори йому стало відомо, що його мати [PERSON] залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] 09.11.2009 року за реєстровим № 7952 не на його ім'я. Спадкоємцями за заповітом є його племінниці, доньки його брата [PERSON] - [PERSON] та [PERSON]. Позивач вважає, що хоча [PERSON] мала можливість особисто здійснити своє право на заповіт, як це передбачено ч.2 ст. 1234 ЦК України, а також особисто підписати заповіт, за проханням [PERSON] заповіт було складено та підписано за правилами ст. 1253 ЦК України, що можливо виключно у випадку, якщо особа спадкодавець не мала можливості самостійно прочитати чи підписати заяву. Крім того позивач вважає, що була порушена форма заповіту, передбачена ст. 1247 ЦК України, відповідно до якої заповіт складається в письмовій формі із зазначенням місця і часу його складання і він має бути підписаний особисто нотаріусом або іншими посадовими особами. В судовому засіданні позивач та його представник [PERSON] підтримали уточнені позовні вимоги та просили їх задовольнити. Відповідачі та їх представник [PERSON] проти задоволення позовних вимог заперечували, посилаючись на необґрунтованість позовних вимог, оскільки [PERSON] не мала можливості підписати та прочитати заповіт, що підтверджується записами від 06.07.2009 року , від 20.08.2009 року, від 06.11.2009 року у виписці з її амбулаторної картки, відповіддю з Харківської міської клінічної лікарні № 13 від 25.02.2011 року та від 18.05.2011 року, показаннями свідків [PERSON], [PERSON], а свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] підтвердили волевиявлення заповідача та її неможливість самостійно прочитати та підписати заповіт. Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON] підтвердила, що у заповідача не було можливості самостійно підписати та прочитати заповіт. Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON] проти задоволення позову заперечувала, посилаючись на його необґрунтованість. Допитані в судовому засіданні свідки пояснили наступне. Свідки [PERSON] та [PERSON] пояснили суду, що відвідували [PERSON], при цьому [PERSON] не дивлячись на те, що була паралізована, могла самостійно тримати різні предмети, пульт від телевізора, ложку, чашку. Окрім цього вона читала газети, підкреслювала потрібну їй інформацію в журналах. У випадку необхідності, могла, хоча і нерозбірливо, писати. Про наявність заповіту чи намір його скласти [PERSON] зазначеним свідкам не повідомляла. Свідок [PERSON] пояснила, що відвідувала [PERSON] в осені 2009 року, зазначала, що вона добре розуміла те, що відбувалося, могла читати без окулярів, оскільки мала гарний зір. Свідок [PERSON] пояснила, що є рідною сестрою [PERSON], складений заповіт вважає закономірним бажанням сестри, оскільки за життя [PERSON], [PERSON], які є її онуками, доглядали за нею, постійно відвідували. [PERSON] неодноразово скаржилась на [PERSON] за погане ставлення, постійні конфлікти. [PERSON] була паралізована, ноги та руки в неї не працювали, її кормили, тримали телефонну трубку, щоб вона могла поспілкуватись з тими, хто цікавився її здоров*ям. Приблизно за пів року до смерті вона не могла сидіти, телевізор вона слухала лежачі. Свідок [PERSON] пояснила, що за заявою [PERSON] було заведено спадкову справу, було перевірено наявність заповіту. Пояснити суду чому на час зазначеної перевірки заповіт він не був внесений до Реєстру, пояснити не змогла, оскільки заповіт був посвідчений ПН ХМНО [PERSON] Свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] були свідками при складанні [PERSON] заповіту. Надали аналогічні пояснення щодо того, [PERSON] на час складання заповіту не могла вставати з ліжка, не могла самостійно ставити підпис на заповіті. При цьому вказані свідки не заперечували того факту, що вони між собою знайомі та на той час працювали в одній установі разом з [PERSON], який їх і запросив. Суд, вислухавши пояснення позивача, відповідачів, їх представників, третьої особи, свідків, спеціаліста, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. [INFO] померла [PERSON]. /а.с. 11 т. 1/ Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді ? частин квартири [ADDRESS]. /а.с. 56-57 т. 1/ Згідно зі свідоцтвами про народження [PERSON], [PERSON] є синами [PERSON]. /а.с. 12, 109 т. 1/ До Сьомої Харківської державної нотаріальної контори з заявами прийняття спадщини звернулись [PERSON], [PERSON], [PERSON] /а.с.78-81 т. 1/ [PERSON] залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] 09.11.2009 року за реєстровим № 7952, відповідно до якого все належне їй майно вона заповіла [PERSON] та [PERSON]. /а.с.40 т. 1/ [PERSON] та [PERSON] є доньками [PERSON], сина померлої [PERSON] /а.с.46,47 т. 1/ Відповідно до листа міської клінічної лікарні № 13 [PERSON] з 1990 року знаходилась під наглядом ревматолога міської клінічної лікарні № 13, діагноз: ревматоїдний артрит, поліартрит, активність Ш. з липня 2009 року ЛКК [PERSON] визнана хворою, яка потребує догляду, діагноз: ревматоїдний артрит, поліартрит. З 11.03.2010 року стан хворої різко погіршився, з'явились трофічні виразки. Лікарі, які оглядали [PERSON] не можуть визначити, чи могла хвора усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, оскільки для цього необхідний огляд фахівця психіатра. /а.с. 121 т. 1/ Згідно зі ст. 1234 ЦК України право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю, право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Відповідно до ст. 1247 ЦК України заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення, заповіт має бути особисто підписаний заповідачем, якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу, заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252 цього Кодексу, заповіти, посвідчені особами, зазначеними у частині третій цієї статті, підлягають державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. За ст. 1253 ЦК України на бажання заповідача його заповіт може бути посвідчений при свідках, у випадках, встановлених абзацом третім частини другої статті 1248 і статтею 1252 цього Кодексу, присутність не менш як двох свідків при посвідченні заповіту є обов'язковою, свідками можуть бути лише особи з повною цивільною дієздатністю. Зі ст. 1257 ЦК України вбачається, що заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. Згідно з п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» заповіт, складений особою, яка не мала на це права, зокрема, недієздатною, малолітньою, неповнолітньою особою (крім осіб, які в установленому порядку набули повну цивільну дієздатність), особою з обмеженою цивільною дієздатністю, представником від імені заповідача, а також заповіт, складений із порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, згідно із частиною першою статті 1257 ЦК України є нікчемним, тому на підставі статті 215 ЦК визнання такого заповіту недійсним судом не вимагається. Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» вимога про встановлення нікчемності правочину підлягає розгляду в разі наявності відповідного спору. Такий позов може пред'являтися окремо, без застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. У цьому разі в резолютивній частині судового рішення суд вказує про нікчемність правочину або відмову в цьому. [PERSON] залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] 09.11.2009 року за реєстровим № 7952, відповідно до якого все належне їй майно вона заповіла [PERSON] та [PERSON]./а.с. 40 т. 1/ З зазначеного заповіту вбачається, що у зв'язку з тим, що [PERSON] не може сама прочитати текст заповіту, згідно зі ст. 1253 ЦК України заповіт посвідчений в присутності свідків [PERSON], [PERSON], в зв'язку із хворобою заповідач не може власноручно підписати заповіт, за його проханням, в його, нотаріуса та свідків присутності цей заповіт підписаний [PERSON] За висновком експерта № 227-КЕ/2013/пп судово-медичних даних, які б вказували на те, що [PERSON] власноруч не могла здійснювати підпис на документах, навіть нерозбірливо, а також виконувати руками інші дії (користування телевізійним пультом, набір номеру телефону, підкреслювати статті в газеті, ставити підписи на документах) не встановлено, також не встановлено судово-медичних даних, які б свідчили про втрату функції зору у [PERSON] на момент підписання заповіту. / а.с. 256-261 т. 1/ Оцінюючи значення висновку експерта за правилами ст. 212 ЦПК України суд приходить до висновку, що її висновки не протирічать, зібраним по справі доказам, а саме показанням сторін, свідків У розпорядження експертів було надано матеріали даної цивільної справи та медична карта амбулаторного хворого [NUMBER], а тому вважати висновок експерта неповним та таким, що протирічить іншим доказам у справі немає причин. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що заповіт [PERSON], [INFO], посвідчений Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] 09 листопада 2009 року за реєстровим номером 7952 складений з порушенням ст. 1247 ЦК України, тобто є нікчемним, оскільки незрозуміло чому за [PERSON] заповіт підписаний [PERSON], коли відповідно до висновку експерта № 227-КЕ/2013/пп судово-медичних даних, які б вказували на те, що [PERSON] власноруч не могла здійснювати підпис на документах, навіть нерозбірливо, а також виконувати руками інші дії не встановлено. Щодо консультативного висновку спеціаліста [PERSON], то суд його до уваги не приймає, вважає, що відповідно до ст. 66 ЦПК України даний висновок не є висновком експерта, оскільки у суду немає даних про кваліфікацію даного спеціаліста, він не попереджався судом про кримінальну відповідальність. Згідно з ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з іншої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві-пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Таким чином, з [PERSON] та [PERSON] в рівних частках на користь [PERSON] підлягає стягненню судовий збір в розмірі 195,00гривень та 1515,28 гривень витрат на проведення експертизи. На підставі викладеного та

Outcome: approved