Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-06 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом та просить стягнути з відповідача матеріальні збитки на ремонт побутової техніки та електромережі в сумі 1620 грн. та 7000 моральної шкоди, якої він зазнав внаслідок душевних переживань. Позовні вимоги позивач та його представники в суді обґрунтували тим, що 10.03.2015, близько 13:30 год. при здійсненні працівниками відповідача електромонтажних робіт на електрощитовій, яка знаходиться на клітковій площадці багатоповерхового будинку № 84 по вул. Богдана Хмельницького в м. Переяслав-Хмельницькому, повязаних з заміною приладів обліку електроенергії до квартир № 53, 54, 55, 56, сталась перенапруга електричної енергії, що подається до його квартири № 55, внаслідок чого вийшли з ладу належні йому побутові прилади, а саме: цифровий супутниковий приймач DIGITAL 4160CI та DVD караоке домашній кінотеатр SONY-DZ585K, що були в кімнаті, а також блок живлення, електрозапальник в газовій плиті, та три розетки на кухні. Роботи, повязані з відновленням пошкодженого майна коштували позивачу 1620 гривень, а моральну шкоду він оцінив в 7000 гривень, як таку, що полягає в душевних переживаннях, страху за життя свого малолітнього сина, затраті додаткових зусиль та часу на усунення неполадок побутової техніки та розеток, а також в тому, що відповідач вперто не визнає своєї відповідальності за те, що сталось. Представники відповідача ПАТ «Київобленерго» позов не визнали, вважають, що не доведена вина працівників, які замінювали лічильники, у виникненні перенапруги в квартирі позивача та не встановлено причинно-наслідковий зв'язок між їхніми діями та наслідками, що настали для позивача. Крім цього вважають, що позивач не довів суду пошкодження саме тих приладів, про які вказує в позові. В будь якому разі, на думку представників, відповідальність за неналежний стан електромереж в багатоквартирному будинку, в тому числі і на щитових несе КП «ВУЖКГ». Вислухавши сторони, дослідивши докази по справі, судом встановлено наступне. У 2009 році між Переяслав-Хмельницькою Житлово-Експлуатаційною конторою та ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» укладено договір про спільне використання технологічних електричних мереж. Предметом вказаного договору є електрична енергія, яка постачається електропередавальною організацією - ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» до житлових будинків, що перебувають на балансі житлової організації, яка в свою чергу забезпечує надійну передачу електричної енергії від межі розподілу електричних мереж з електропередавальною організацією до межі розподілу електричних мереж зі споживачем (92-95). 10.03.2015 працівниками Переяслав-Хмельницького районного підрозділу ПАТ «Київобленерго», а саме: електромонтажниками [PERSON] та [PERSON], здійснювалась роботи по заміні електролічильників до квартир в багатоповерховому будинку № 84 по вул, Богдана-Хмельницького в м. Переяслав-Хмельницькому. Близько 13:00-13:30 год. вказані працівники працювали на площадці квартир 53,54,55,56, де [PERSON] здійснював демонтаж старих приладів обліку електроенергії та електромонтаж нових, а [PERSON] складала акти про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб на ньому та вручала їх мешканцям кожної квартири по закінченню електромонтажних робіт. Вказані обставини неоспорюються відповідачем, їх також підтвердили свідки [PERSON], [PERSON] та мешканці квартир: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] З показань свідків також встановлено, що в момент електромонтажних робіт по заміні лічильників, у квартирі № 55, що належить позивачу [PERSON] вийшли з ладу побутові прилади, що були в різних кімнатах та перегоріли контакти однієї з розеток на кухні. Так, усі вищевказані свідки показали суду, що близько 13:30 год. 10.03.2015 позивач вийшов з квартири з претензіями та емоційно повідомив електромонтажників, про те, що в нього іскряться лампочки та вийшли з ладу побутові прилади. Після цього електромонтер [PERSON] відключив усі автомати та повторно перевірив підключення лічильника до кв. № 55. Додатково свідок [PERSON] повідомив суд, що позивач демонстрував йому несправний тюнер та домашній кінотеатр, блок живлення, які в той день вийшли з ладу. 11.03.2015 року [PERSON] звернувся з заявами до КП «ВУЖКГ» та до Переяслав-Хмельницького РП ПАТ «Київобленерго» про те, що під час здійснення робіт по заміні лічильника вийшли з ладу (згоріли) електроприлади: цифровий супутниковий приймач DIGITAL 4160CI та DVD караоке домашній кінотеатр SONY-DZ585K, блок живлення, а також розетки та електродроти. Просив створити комісію для складання відповідного акту. А в заяві від 20.03.2015 [PERSON] просив Переяслав-Хмельницький РП ПАТ «Київобленерго» відшкодувати йому спричинені матеріальні збитки (а.с.11,12, 16). 31.03.2015 працівники ПАТ «Київобленерго» [PERSON] та [PERSON] візуально оглянувши щитову сходової клітини встановили, що схема обліку відповідає вимогам ПУЕ, про що склали відповідний акт (а.с.52). З показань свідків [PERSON], [PERSON], який працює електриком КП «ВУЖКГ» та оглядав щитову на наступний день після події, пояснень спеціаліста головного інженера Переяслав-Хмельницького РП ПАТ «Київобленерго» [PERSON] та представника відповідача начальника служби технічного аудиту [PERSON], а також з фотокарток місця події у співвідношенні з примірною схемою підключення поквартирного приладу обліку електроенергії, встановлено, що електрощитова на площадці 8-го поверху будинку № 84 по вул. Богдана Хмельницького на момент робіт по заміні лічильників перебувала в неналежному та небезпечному для експлуатації стані (а.с.70, 71). Зокрема, спутані між собою електропроводи, що йдуть від основних силових клем та нуля до квартирних автоматичних вимикачів, а від них до лічильників; дріт-нуль та дріт-фаза виходять з лічильника до клемної нульової коробки (шини) та відповідно до пакетного автомата таким чином, що без їх розплутування та руху цими проводами, а відповідно і нульовим клемником, неможливо співвіднести окремий лічильник з відповідним автоматичним вимикачем. З огляду на вказаний стан електрощитової, а також на те, що нульові клемні коробки (шини), належним чином не закріплені на ДІН-рейці біля відповідного автоматичного вимикача, а фазні вхідні клеми поквартирних вхідних автоматів є незахищеними, суд не виключає того, що під час роботи та маніпуляцій з дротами при встановленні лічильника до квартири № 55, відповідний нульовий клемник, що біля автомату цієї квартири міг торкнутись вхідної незахищеної клеми (фази) сусіднього автомата іншої квартири і таким чином могла податись на квартиру позивача напруга 380 вольт, що призвело до виходу зі строю побутової техніки та приладів у квартирі, яка розрахована на напругу 220 вольт. Крім цього, з оглянутих фотокарток та з пояснень спеціаліста встановлено, що клеми основних силових клем на щитовій та металеві пластини, до яких вони кріпляться (зліва від лічильників), незахищені, перебувають під постійною напругою, відкриті та доступні для випадкового дотику, в тому числі кінцем чи пошкодженим місцем нульового проводу окремої квартири, аби через нього транспортувалась додаткова електроенергія з іншої фази. Вищевказані теоретичні причини перенапруги в окремо взятій квартирі не виключив і представник відповідача, який є фахівцем в галузі електроенергетики. За таких умов, та з огляду на твердження відповідача, що за стан внутрішньо будинкових електромереж, в тому числі за стан електрощитових, відповідає Житлова організація, працівники Переяслав-Хмельницького РП ПАТ «Китївобленерго», дотримуючись техніки безпеки при експлуатації джерела підвищеної небезпеки (установка на щитових електролічильників) повинні були приступити до роботи лише після приведення електрощитових до належного стану та здійснювати ці роботи у присутності відповідальної особи, якою за їхнім твердженням є КП «ВУЖКГ». Однак, в суді не встановлено, що представники відповідача при наймі повідомили житлову організацію про проведення вказаних електромонтажних робіт. В будь-якому разі той факт, що саме під час електромонтажних робіт по заміні лічильників в квартирі позивача сталась перенапруга електричної енергії вказує на неналежну експлуатацію працівниками відповідача джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до ч.1,ч.2 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, повязана, зокрема з використанням механізмів та обладнання, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, тощо) володіє механізмом, іншим обєктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зі змінами та доповненнями, джерелом підвищеної небезпеки належить визнавати будь-яку діяльність, здійснення якої створює підвищену ймовірність заподіяння шкоди через неможливість контролю над нею людини, а також діяльність по використанню, транспортуванню речовин та інших обєктів виробничого, господарського чи іншого призначення, які мають такі ж властивості. Майнова відповідальність за шкоду, заподіяну діями таких джерел, має наставати як при цілеспрямованому їх використанні, так і при мимовільному прояву їх шкідливих властивостей (наприклад у випадку заподіяння шкоди внаслідок мимовільного руху автомобіля). Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про електроенергетику» енергія електрична чи теплова енергія, що виробляється на обєктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу; постачання електричної енергії господарська діяльність, повязана з наданням електричної енергії споживачеві за допомогою технічних засобів передачі та розподілу електричної енергії. Отже, діяльність відповідача ПАТ «Київобленерго» з постачання електроенергії, в тому числі і налаштування приладів обліку, є джерелом підвищеної небезпеки. [PERSON] пункту 38 Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕ), що затверджені постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999, енергопостачальник зобовязується забезпечувати надійне постачання електричної енергії, гарантувати безпечне користування послугами, повязаними з електропостачанням, за умови дотримання споживачами правил безпечної експлуатації внутрішньої мережі, електроустановок та побутових приладів. [PERSON] ч.5 ст. 1187 ЦК України особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Відповідно до п.47 ПКЕЕ енергопостачальник не несе відповідальності, зокрема за шкоду, заподіяну споживачу, якщо доведе, що вона виникла не з його вини, а внаслідок дії обставин непереборної сили або вини споживача. Отже обовязок доказування своєї невинуватості у спричиненні шкоди внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки покладається на особу, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки. І ця невинуватість може бути обумовлена лише двома причинами: дія непереборної сили або умисел потерпілого. Цього відповідач суду не довів, а лише напорлягав, що роботи на електрощитовій по встановленню приладів обліку електроенергії, яка ним же постачається споживачам, не носять підвищеної небезпеки для оточуючих. Ці заперечення суд вважає необґрунтованими, намаганням відповідача уникнути відповідальності, оскільки вище встановлено, що в досліджуваній ситуації за наявності незахищених місць на щитовій, що перебували під електронапругою, існувала теоретична можливість втрати контролю працівника відповідача за можливою подачею електроенергії до квартири позивача з іншої (додаткової) фази. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 10, ч.1 ст. 60 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Матеріальні збитки відповідача окрім показань свідків підтверджуються наступними доказами. Відповідно до [PERSON] від 02.04.2015, складеного за участі Головного інженера КП «ВУЖКГ» [PERSON] та електрика [PERSON], 10.03.2015 о 13:30 при заміні працівниками Переяслав-Хмельницького РП ПАТ «Київобленерго» електролічильників, в момент підключення приладу обліку електричної енергії до квартири [ADDRESS] сталась перенапруга, внаслідок чого вийшли з ладу побутові прилади власника квартири, а саме: цифровий супутниковий приймач DIGITAL 4160CI та DVD караоке домашній кінотеатр SONY-DZ585K , електрозапальниця в газовій плиті, блок живлення Samsung Travel Adapter, три розетки та частково електропровід (а.с.13). [PERSON] виконаних робіт Сервісного центру «Мой Сервіс» від 28.04.2015 при діагностиці домашнього кінотеатру SONY-DZ585, серійний номер: 51873 виявлена несправність: вихід з ладу блока живлення внаслідок підвищеної напруги. Вартість виконаних ремонтних робіт склала 820 гривень, які сплачені позивачем згідно чеку (а.с.20,21). [PERSON] Сервісного центру «Мой Сервіс» від 22.04.2015 про технічний стан цифрового тюнеру, серійний номер: 121730, виявлена несправність: вихід з ладу блока живлення внаслідок перепаду мережевої напруги. Вартість ремонту склитиме 400 гривень (а.с.23). Відповідно до Технічного звіту про виконання електровимірювальних робіт та випробування електрообладнання від 10.04.2015, зробленого електричною лабораторією ФОП «Коркач», в квартирі [ADDRESS] встановлено цілісність проводів внутрішньої проводки, живильні кола мережі в нормі за винятком п. 3 ( згідно Протоколу 125 - розетка 1-2). (а.с. 28-36). [PERSON] квитанцій прибуткового касового ордера від 10.04.2015 [PERSON] сплатив ФОП «Коркач» 50 гривень за ремонт розетки в квартирі та 350 гривень за електротехнічні виміри. За правилами ст. 1192 цього ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт для відновлення пошкодженої речі. Вартість матеріального збитку в даному випадку визначається як вартість відновлювального ремонту Отже з відповідача слід стягнути на користь позивача матеріальну шкоду в сумі 1620 гривень (820+400+50+350). Вирішуючи питання відшкодування моральної шкоди, суд керується положеннями ст. 23, ст. 1167, ч.5 ст. 1187 ЦК України та, врахувавши вимоги розумності та справедливості, визначає її в розмірі 1000 гривень, виходячи з характеру та обсягу душевних переживань, яких позивач зазнав у звязку з пошкодженням його майна, пережитого страху та паніки через неможливість особистого контролю за електронапругою та відвернення шкоди. За правилами ст. 88 ЦПК України, сплачений відповідачем судовий збір необхідно стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: partial