Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-10 00:00:00

[PERSON] (далі по тексту [PERSON] , позивач) звернувся до Богодухівського районного суду Харківської області з позовною заявою до Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області, за участю третьої особи - Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області, у якій просить суд визнати за [PERSON] , [INFO] , право на земельну частку (пай), розміром 3,8777 умовних кадастрових гектари, із земель резервного фонду на території Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] . На день смерті останньої будь-якого цінного рухомого чи нерухомого\~майна у [PERSON] не було, тому позивач не звертався за прийняттям спадщини. В травні 2019 року він випадково дізнався про наявність у померлої\~ [PERSON] сертифікату на право на земельну частку (пай) розміром 3,8777 га, про що свідчив договір оренди земельної частки (паю) від 06 жовтня 2000 року №671 з ВАТ «Таверівське». Правовстановлюючі документи на зазначену земельну ділянку втрачені. Богодухівською державною нотаріальною конторою Харківської області відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, у зв`язку з відсутністю у спадкоємця необхідних документів про належність цього майна спадкодавцеві та рекомендовано вирішувати дане питання у судовому порядку. Також [PERSON] пояснив, що рішенням Богодухівського районного суду Харківської області від 29 квітня 2020 року йому було відмовлено у задоволенні позову про визнання за ним права на земельну частку (пай), площею 3,8777 умовних кадастрових гектари, із земель резервного фонду на території Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області, в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , з підстав ненадання позивачем копії запису з книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), а також у зв`язку з тим, що в тексті позову було помилково вказано про спадкування за заповітом, в той час як позивач фактично претендує на успадкування цього майна за законом, що судом було розцінено як невизначеність позиції в зв`язку з відсутністю відомостей про заповіт. Оскільки зазначені недоліки усунуто, [PERSON] звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 14.08.2020 відкрито провадження по справі та призначено підготовче засідання. Заходи забезпечення позову не вживались. Ухвалами Богодухівського\~районного суду\~Харківської області\~від 15.09.2020\~ витребувано\~у Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області належним чином оформлену копію Списку громадян, яким передаються у приватну власність земельні частки (паї) на території Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області (або витягу зі Списку) із заголовком та найменуванням граф, разом з копією розпорядження голови Богодухівської районної державної адміністрації від 2002 року про затвердження цього Списку. Витребувано у Відділу у Богодухівському районі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області належним чином оформлену копію витягу з Книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) щодо реєстрації сертифікату серії ХР № 0108225 на ім`я [PERSON] , із заголовком книги та найменуванням її граф. Витребувано з Богодухівської державної нотаріальної контори копію спадкової справи [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 12.10.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження у даній справі на тридцять днів. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, просили суд їх задовольнити. Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у надісланих до суду письмових заявах просили суд розглядати справу за їх відсутності. Відповідач у надісланій до суду письмовій заяві зазначив, що не заперечує проти позову [PERSON] , третя особа вказала, що питання задоволення позову залишає на розсуд суду. Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників відповідача та третьої особи. Суд, вислухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав. Частиною 2 ст. 158 Земельного кодексу України\~передбачено, що виключно судом вирішуються земельні спори з приводу володіння, користування і розпорядження земельними ділянками, що перебувають у власності громадян і юридичних осіб, а також спори щодо розмежування територій сіл, селищ, міст, районів та областей. Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власниками земельних ділянок (паїв)»\~основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. Також, Земельним кодексом України\~встановлено, що сертифікати на право на земельну частку (пай), отримані громадянами, вважаються правовстановлюючими документами при реалізації ними права на відведення земельної частки (паю) в натурі (на місцевості) відповідно до законодавства. Земельний сертифікат - це документ, який посвідчує право особи на земельну частку (пай) і містить відомості про її вартість та розмір в умовних кадастрових гектарах. Сертифікати на право на земельну частку (пай) є дійсними до виділення власникам земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) земельних ділянок та видачі їм державних актів на право власності на земельну ділянку. Основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. Згідно з ч.1 ст.1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних ділянок (паїв)», право на земельну частку (пай) мають:\~\~громадяни - спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом. Відповідно до наявної в матеріалах справи копії Списку громадян, яким передаються у приватну власність земельні частки (паї) на території Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області, наданої у відповідь на ухвалу суду Кленівською сільською радою, [PERSON] внесена до зазначеного Списку як власник права на земельну частку (пай) під № [NUMBER] площею 3,8777 умовних кадастрових гектари (а.с. 59-60). Як вбачається з архівного витягу, виданого архівним відділом Богодухівської районної державної адміністрації, розпорядженням Богодухівської РДА від 28.01.2003 № 20 затверджено проект організації території земельних часток (паїв), виділених із земель колективної власності ВАТ «Таверівське» загальною площею 2790,853 га, розташованих на території Кленівської сільської ради за межами населеного пункту; передано у приватну власність земельні ділянки громадянам згідно зі списком та надано дозвіл на виготовлення державних актів на право приватної власності на землю для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказаним розпорядженням затверджено Список громадян, яким передаються у приватну власність земельні частки (паї) на території Кленівської сільської ради, в якому під номером 21 зазначена [PERSON] , номер земельної ділянки 72, площа земельної ділянки 3,8777 га (а.с. 82). Згідно з наявної в матеріалах справи копії витягу з Книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), на ім`я [PERSON] був зареєстрований сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ХР № 0108225 у пореформованому ВАТ «Таверівське» на території Кленівської сільської ради, зареєстрований у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 225 від 28.02.2000 з відміткою про отримання сертифікату (а.с. 11). 06.10.2000 між [PERSON] (Орендодавець) та ВАТ «Таверівське» (Орендар) було укладено договір оренди земельної частки (паю), згідно з яким [PERSON] передала в оренду, а ВАТ «Таверівське» - прийнято земельну частку (пай) розміром 4,05 умовних кадастрових гектари, строком на 6 років (початок дії договору 01.01.2001). Вказаний договір було зареєстровано у книзі записів реєстрації договорів оренди земельних часток (паїв) Кленівської сільської ради 08.09.2000 за № 735 (а.с. 7). Враховуючи викладене вище, суд зазначає, що наявними в матеріалах справи письмовими доказами підтверджено наявність у [PERSON] права на земельну частку (пай) площею 3,877 умовних кадастрових гектари. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва від 19.05.2003 серії [NUMBER] , виданого Кленівською сільською радою Богодухівського району Харківської області (а.с. 4). Згідно з повідомленням Богодухівської державної нотаріальної контори від 21.05.2019 № 842/02-17, до складу спадкового майна [PERSON] входить право на земельну частку (пай), яке було посвідчене сертифікатом, однак, документ, що посвідчує це право сертифікат був втрачений. З посиланням на ст. 46 Закону України «Про нотаріат», п.п.4.15, 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Мін`юсту від 22.02.2012 № 296/5, повідомлено, що видача нотаріусом свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації (право на земельну частку (пай)), повинно бути зареєстроване за спадкодавцем у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), та проводиться нотаріусом після подання документів про належність цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. В даному випадку, з огляду на смерть власника майна, на яке відсутній правовстановлюючий документ, позивачу рекомендовано звернутися до суду для вирішення питань належності цього майна попередньому власнику та визначення наступного власника (а.с. 6). Згідно зі ст.ст. 1216 - 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст.\~1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46\~ЦК України). Згідно з ч.1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 2 ст. 1258 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч. 1 ст.1261 ЦК України). Згідно ч. 1\~ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Рішенням Богодухівського\~районного суду\~Харківської області\~від 25.11.2019\~по справі\~№ 613/706/19,\~яке набрало\~законної сили,\~задоволено заяву [PERSON] , заінтересована особа: Кленівська сільська рада, про встановлення факту родинних відносин. Ухвалено вважати встановленим факт родинних відносин, а сааме те, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є матір`ю [PERSON] , [INFO] . Згідно з довідкою Кленівської сільської ради від 20.10.2020 № 02-32/31, копія якої була надана представником позивача до матеріалів справи, [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою : [ADDRESS] , була знята з реєстрації у зв`язку зі смертю. На день смерті [PERSON] за вказаною адресою проживала одна, інші особи за цією адресою на день смерті останньої зареєстровані не були. [PERSON] мала трьох синів : [PERSON] помер [INFO] (згідно із записом у по господарській книзі Кленівської сільської ради за 1996-2000 роки); [PERSON] помер [INFO] ; [PERSON] проживає за адресою : [ADDRESS] (а.с.81). Наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 07.04.2009, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Богодухівського районного управління юстиції Харківської області підтверджено, що [PERSON] помер [INFO] (а.с. 83). Як зазначено у відповіді Богодухівської державної нотаріальної контори від 16.09.2020 № 1267/01-16 на запит (ухвалу) суду про витребування копії спадкової справи [PERSON] , заяви про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , до Богодухівської державної нотаріальної контори не надходили, спадкова справа не заводилась (а.с.56). Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] .. Інші спадкоємці відсутні, про що свідчить, зокрема, неподання жодною особою, крім [PERSON] , заяви про прийняття спадщини. Згідно зі ст.\~12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами 1, 2 ст. 13 ЦПК України\~визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених\~ЦПК України випадках. Частиною 2 ст.15 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч. 1\~ст.\~16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право аб о інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до\~ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. На підставі викладеного, враховуючи те, що позивач є спадкоємцем за законом на спадкове майно [PERSON] , в тому числі на земельну частку (пай), звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак, йому було відмовлено з вказівкою на необхідність вирішення питання в судовому порядку, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] про визнання\~права на\~земельну частку\~(пай)\~в порядку\~спадкування заявлено цілком обґрунтовано, у зв`язку з чим підлягає задоволенню. Суд зауважує, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами. Позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто, коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору. У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. Визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто, яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.05.2020 по справі № 495/5193/18, від 24.06.2020 по справі № 335/12790/16-ц. Зі змісту наявної в матеріалах справи копії рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 29.04.2020 по справі № 613/173/20 вбачається, що [PERSON] раніше звертався до суду з позовом до Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області за участю третіх осіб: Богодухівської районної державної адміністрації Харківської області та Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування. Зі змісту позовних вимог, викладеного в рішенні суду, вбачається, що [PERSON] просив суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за заповітом, а не за законом, як у даній справі № 613/880/20, при цьому, не надав ані доказів наявності заповіту [PERSON] на його ім`я, ані доказів родинного зв`язку між позивачем та власницею сертифікату [PERSON] , ані доказів того, що його матері за життя належало право на вищезазначену земельну ділянку, зокрема, копії запису з Книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай). З викладеного вбачається, що у справах № 613/173/20 та № 613/880/20 не збігається як підстави позовних вимог (визнання права власності на земельну ділянку за законом або за заповітом), так і склад учасників справи (у даній справі відсутня третя особа Богодухівська районна державна адміністрація). Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що рішення Богодухівського районного суду Харківської області від 29.04.2020 по справі № 613/173/20 не може вважатися рішенням, ухваленим з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав, а відтак, не є підставою для закриття провадження у даній справі у розумінні п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Outcome: approved