Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-01 00:00:00

[PERSON] звернувся до Камянського райсуду з позовом до [PERSON], [PERSON], третя особа Головне управління юстиції у Черкаській обл. про продовження строку на прийняття спадщини, після смерті 09.01.2014 р. його батька [PERSON], посилаючись на те, на час смерті батька заповіту на належну йому на праві власності частку квартири [ADDRESS] складено не було. Внаслідок розташування його місця роботи у м. Києві та стресу викликаного смертю батька був позбавлений фізичної можливості на подачу заяви про прийняття спадщини, оскільки згідно ч. 1 ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. До того ж, його дружина [PERSON] впродовж останніх 9 місяців знаходилась в стані вагітності, у період з 26.12.2014 р. по 02.01.2015 р. перебувала на стацлікуванні із загрозою передчасних пологів, внаслідок чого він був зобов'язаний першочергово піклуватись про потреби дружини та їх майбутньої дитини, вимушений був постійно виїжджати за межі країни на заробітки. 24.02.2015 року звернувся до Кам'янської державної нотаріальної контори з наміром подати заяву про прийняття спадщини, де йому роз'яснили, що для прийняття спадщини у зв'язку з пропуском встановленого законом строку на її прийняття йому необхідно звернутись до суду. Вважає, що встановлений законом строк на прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причин, у зв'язку з чим його необхідно поновити. Позивач [PERSON] в судові засідання не зявився, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав, просив його задоволити, зазначивши, що однією із причин пропуску строку прийняття спадщини позивачем також стало те, що після смерті батька, між позивачем та відповідачками було досягнуто згоди щодо спадкування квартири [PERSON] одноособово, у звязку із незначною частиною успадкованого майна, яке б припадало на дітей. Однак, [PERSON] всупереч такій домовленості, порушила її, що призводить до отримання нею більшої частини спадкового майна та фактичного позбавлення [PERSON] спадкування взагалі. Відповідачка [PERSON] в судові засідання не зявилась, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. 02.07.2015 р. до суду надійшли її письмові пояснення, де вона вказала, що після похорону [PERSON] вона з дітьми визначились, що заяву про прийняття спадщини до нотконтори буде подавати тільки вона та після отримання свідоцтва про право на спадщину продасть трикімнатну квартиру і купить однокімнатну, а дітям віддасть гроші, пропорційно до їх часток у спадщині. Коли дізналась, що дружина сина вагітна, вирішила віддати останньому й частину коштів, яка залишиться після купівлі-продажу квартири, для придбання ним квартири в м. Києві. Наміру не віддавати дочці [PERSON] належну їй частку грошових коштів ніколи не мала. 10.02.2015 р. в Камянській держнотконторі дізналась, що в порушення домовленостей [PERSON] також подала заяву про прийняття спадщини і відмовилась у нотаріуса дати згоду на прийняття спадщини братом, пояснивши, що захищає її. Позов визнала. Відповідачка [PERSON] заперечила проти задоволення позову, пояснивши, що після смерті батька [PERSON], приблизно через місяць її мати [PERSON] запропонувала поділити трьохкімнатну квартиру між нею та [PERSON] навпіл. На цій сімейній нараді було вирішено, що мати як власниця 1/2 частини квартири в шестимісячний термін подає заяву до нотаріуса про вступ у спадщину і стає власницею всієї квартири та в подальшому на неї та брата складає заповіт або оформляє договір дарування (що буде дешевше по коштам). У грудні місяці 2014 р. до неї звернувся брат [PERSON] та запитав чи вона не проти, щоб продати квартиру в якій проживає мати, так як йому необхідні гроші для купівлі собі житла у м. Києві, на що вона відповіла, що не проти, але при умові, що він купить матері однокімнатну квартиру у м. Кам'янка. На її пропозицію брат погодився і вони вирішили, що брат купує матері за свої кошти однокімнатну квартиру, потім виставляють на продаж трикімнатну квартиру матері, після продажу якої він забирає кошти, які він заплатив за однокімнатну квартиру, а решту коштів ділять навпіл. Однак, пізніше їй стало відомо, що трикімнатна квартира в якій проживала мати, була виставлена на продаж, а мова про купівлю іншої квартири взагалі не йшла, так як брат не хотів ризикувати своїми коштами і говорив, що однокімнатну квартиру купить після продажу трикімнатної квартири. Вона стала сумніватись в намірах брата і запитувала матір, де остання буде проживати після продажу квартири, на що мати нічого зрозумілого пояснити не змогла, тільки говорила, що у брата родиться дитина і йому необхідно купити житло в м. Києві. Після цієї розмови навідалась до матері, щоб взнати остаточне рішення з приводу квартири, але вдома її не було, своїми ключами двері квартири відчинити не змогла, так як замки були замінені. Щоб мати не залишилась без житла, вирішила подати до нотаріуса заяву про вступ у спадщину, з метою в подальшому попередити продаж братом без її згоди квартири в якій проживає їх мати. Представник відповідачки [PERSON] [PERSON] вказав, що позов не підлягає до задоволення, оскільки, позивачем та його представником не наведені причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на подачу заяви про прийняття спадщини. Під час судового розгляду даної справи не долучені медичні документи, які свідчили б про особливості його психологічного стану у спірний період, які могли б завадити йому подати заяву про прийняття спадщини після смерті батька. Позивачем не надано документів, які підтверджували б необхідність стороннього догляду за його дружиною в період вагітності. Позивач зазначає, що не зміг виїхати з м. Києва до м. Кам'янка для подання заяви про прийняття спадщини, в той же час, в цей період майже на 2 місяці він залишав свою дружину та їхав працювати за кордон, а також в останню неділю вагітності дружини 24.02.2015 року, приїхав у м. Кам'янка, і подав заяву державному нотаріусу про видачу свідоцтва про право на спадщину. Крім цього, позивач не відправив поштовим звязком на адресу нотаріуса заяву про прийняття спадщини, що дозволяється відповідно до п. 3.5 розділу №3 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 р. Представник третьої особи Головного управління юстиції у Черкаській області в судові засідання не зявився, повідомлений належним чином про явку до суду. 11.06.2015 р. до суду надійшли письмові пояснення від Представника [PERSON] про розгляд справи без участі представника третьої особи та вказала, що держнотаріус Камянської держнотконтори [PERSON], перевіривши подані документи встановила, що після смерті 09.02.2014 р. [PERSON] відкрилась спадщина, яку по перевірених даних по Книзі обліку і реєстрації спадкових справ та Спадковому реєстрі позивач (син померлого) в установлений законом термін не прийняв, так як заяву про прийняття спадщини не подав та не надав доказів спільного проживання з спадкодавцем на час його смерті. У звязку з цим держнотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, допитавши свідка, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. У відповідності зі ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні встановлено, що 09.08.2014 року помер в м. Камянка Черкаської обл. [PERSON] ( батько [PERSON], [PERSON] та чоловік [PERSON]; свідоцтво про смерть серії 1-СР № 236271 від 12.08.2014 р. відділу ДРАЦС Камянського РУЮ Черкаської обл.). [PERSON] копії спадкової справи № 104 за 2014 р. Камянської держнотконтори 14.10.2014 р. до Камянської держнотконтори подала заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] [PERSON], вказавши, що інших спадкоємців, крім неї немає. 24.12.2014 р. заяву на прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] подала [PERSON], вказавши інших спадкоємців матір [PERSON] 18.02.2015 р. позивач [PERSON] подав до Камянської держнотконтори заяву з проханням не оформляти спадщину після померлого [PERSON], у звязку з тим, що він буде звертатись до суду про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Листом № 64/02-14 від 18.02.2015 р. завідуюча Камянською держнотконторою повідомила [PERSON], що оскільки ним протягом 6 місяців з дня смерті 09.08.2014 р. батька [PERSON] не подано заяви про прийняття спадщини, він вправі звернутись до суду до 18.03.2015 р. про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] в позовній вказав, що не мав можливості після смерті 09.01.2014 р. (правильно 09.08.2014 р.) батька [PERSON] зявитись до Камянської держнотконтори та подати заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців через стрес, повязаний з його смертю, вагітність дружини, наявність домовленості між спадкоємцями про порядок спадкування останніми, введення в оману [PERSON] інших спадкоємців з метою отримання більшої частки квартири. Відповідно до п. 24 постанови № 7 від 30.05.2008 р. Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. [PERSON] ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 р., судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Позивач та представник позивача не подали до суду будь-яких медичних документів, що підтвердили б особливості психологічного стану [PERSON] після смерті його батька, що завадило йому подати заяву про прийняття спадщини. Що стосується вагітності дружини позивача [PERSON], то позивачем та його представником не подано будь-яких документів, що підтвердили б необхідність стороннього догляду за нею у вказаний період. З листа Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України від 15.06.2015 р. вбачається, що [PERSON], 05.09.1980 р. н., в період з 09.08.2014 р. перетинав державний кордон України через пункт пропуску Бориспіль D: 10.08.2014 р. (вїзд рейс [PERSON] Київ;) 16.08.2014 р. ( виїзд рейс Київ [PERSON]); 16.09.2014 р. (вїзд рейс [PERSON] Київ); 25.11.2014 р. (виїзд рейс Київ [PERSON]); 18.01.2015 р. (вїзд рейс [PERSON] Київ); 29.03.2015 р. (виїзд рейс Київ [PERSON]). З листа Камянського міського голови [PERSON] від 29.04.2015 р. вбачається, що [PERSON] звертався із заявою до Камянської міськради про оформлення земельної ділянки в м. Камянка по вул. Декабристів, 25, та 20.11.2014 р. отримав дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення частини земельної ділянки по вул. Декабристів, 25. З роздруківки інформації вхідних та вихідних дзвінків за номером телефону +38(093)568-23-84, яка міститься на СD-R диску (серійний номер 3272103 LC 22008) з написом на ньому 10265вк ТОВ «Астеліт» м. Київ та яким користується позивач, вбачається, що вхідні та вихідні дзвінки здійснювались по вказаному номеру телефону в м. Камянка Черкаської обл. за період з 10.08.2014 р. по 12.08.2014 р.; 3 22.09.2014 р. по 24.09.2014 р.; з 04.10.2014 р. по 05.10.2014 р.; з 17.10.2014 р. по 28.10.2014 р. і т. ін. Відповідачка [PERSON] вказала, що позивач порушив домовленості між спадкоємцями щодо купівлі матері [PERSON] однокімнатної квартири взамін трьохкімнатної квартири [ADDRESS]; квартира до цього часу не придбана. Крім цього, у зазначеній квартирі, з її слів, замінений замок у вхідних дверях. Заявою [PERSON] до Камянської держнотконтори про прийняття спадщини підтверджується, що вона повідомила нотаріуса про інших спадкоємців померлого [PERSON] про дружину (її матір [PERSON] О.), тобто будь-яких дій, які б вводили в оману інших спадкоємців зі сторони відповідачки [PERSON] суд не вбачає. Відповідно до п. 3.5 Глави 10 Наказу МЮУ № 296/5 від 22.02.2012 р. «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Таким чином, законодавством передбачено надіслання заяви нотаріусу про прийняття спадщини поштою. Однак, позивач [PERSON] не надіслав вказану вище заяву до нотаріуса за місцем відкриття спадщини поштовим звязком. Суд критично оцінює покази свідка [PERSON] в даній справі, так як він є товаришем позивача, представляв за довіреністю його інтереси в Камянському райсуді в іншій справі по земельному спору; за довіреністю на (а. с. 18) уповноважений бути представником позивача по даній справі. Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачем та його представником не наведені причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця [PERSON] на подачу заяви про прийняття спадщини, а тому підстав для визначення додаткового строку для подання останнім заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] не має. На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»,

Outcome: dismissed