Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-10 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить визнати незаконними та скасувати рішення узгоджувальної комісії для розгляду земельних спорів Туря-Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області від 05 січня 2016 року по протоколу № 01 «Про встановлення межі між земельними ділянками Стегура-Граб в с. Раково, вул. Миру № 8 та № 7» та рішення 6 сесії Туря-Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області 7 скликання № 69 від 31 травня 2016 року. Свої позовні вимоги мотивує тим, що згідно рішення 18 сесії Туря-Пасіцької сільської ради 3 скликання від 24 листопада 2001 року йому було передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,15 га для ведення особистого підсобного господарства, будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд № 8 по вул. Миру в с.Раково Перечинського району, а [PERSON] (який у 2007 році помер, спадщину за ним прийняла його дружина [PERSON]М.) земельну ділянку площею 0,18 га, розташовану по вул. Миру, № 7 в с. Раково Перечинського району. Однак, між вказаними земельними ділянками межа у натурі відведена не була, внаслідок чого й виник даний спір. Так, з Генерального плану вбачається, що ліва сторона та межа будинку № 7 проходить по прямій лінії, натомість у схемі належної йому земельної ділянки гараж [PERSON] заходить на частину його двору. Оскаржуваними рішеннями узгоджувальної комісії та сільської ради межа між вказаними земельними ділянками також скривлена. Оскільки протокол узгоджувальної комісії, на підставі якого у подальшому нею прийнято рішення, в порушення вимог Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів, затвердженого рішенням 3 сесії Туря-Пасіцької сільської ради 7 скликання № 34 від 24 грудня 2015 року, містить ряд суттєвих порушень (зокрема необхідні виміри земельних ділянок не проводились, на місці протокол не складався, прийнятий без його участі та участі сертифікованого спеціаліста, а також без голосування членів комісії), а депутатами, незважаючи на це, без встановлення фактичних обставин прийнято рішення № 69 від 31 травня 2016 року про встановлення меж між дворогосподарствами № № 7 та 8, яке призвело до порушення його земельних прав, тому просить позов задовольнити. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат [PERSON] позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві та наданих ними письмових поясненнях. У таких свою позицію мотивували тим, що у роботі узгоджувальна комісія має керуватися Положенням про узгоджувальну комісію, затвердженим сесією Туря-Пасіцької сільської ради у встановленому законом порядку. Так, згідно вказаного Положення позивач мав звернутися до комісії із заявою та визначеними документами, а така розглянути її, провівши належні обміри. Однак, узгоджувальна комісія вказані вимоги не виконала та розглянула земельний спір з істотними порушеннями. При цьому, позивачем до заяви всі необхідні документи додані не були, він хотів надати такі пізніше, відтак комісія до їх отримання взагалі не мала права виїжджати на місце. Разом з цим, після прибуття членів до його домогосподарства він погодився на проведення обмірів належної йому земельної ділянки за умови проведення таких і щодо суміжної. Остання комісією не вимірювалася, а обміри його частини були проведені несправною 50 м рулеткою, яка на початку була пошкодженою (при цьому 5 м рулетка не використовувалася), без участі сертифікованого спеціаліста. Рішення узгоджувальної комісії на місці не зачитувалося, протокол складений відразу не був, на сесії голосування депутатами не проводилося (ні відкрито шляхом піднімання рук, ні таємно за допомогою бюлетенів). За таких обставин, враховуючи, що рішення узгоджувальної комісії є незаконним, вважають таким також рішення сесії, яким затверджено останнє, а тому просять позов задовольнити, не стягуючи при цьому судові витрати з відповідача. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні у задоволенні позову просив відмовити, з підстав, викладених у письмових запереченнях. У таких свою позицію мотивував тим, що 22 грудня 2015 року позивач звернувся до сільської ради про виконання постанови Перечинського районного суду від 29 квітня 2013 року по справі № 304/441/13-а, якою зобовязано Туря-Пасіцьку сільську раду розглянути заяву [PERSON] від 18 лютого 2013 року. У відповідь орган місцевого самоврядування того ж дня надіслав позивачу лист з проханням надати додаткову інформацію, який залишився без належного реагування. Незважаючи на відсутність визначених Положенням про узгоджувальну комісію документів (такі не були надані заявником), враховуючи необхідність розгляду звернення у семиденний строк, 31 грудня 2015 року під розписку [PERSON], [PERSON] та [PERSON] було повідомлено, що такий відбудеться 05 січня 2016 року о 14.00 год. за адресою с. Раково, вул.Миру, № 7, 8, 9 Перечинського району. У визначені дату, час та місце узгоджувальна комісія у складі чотирьох членів за участі зацікавлених осіб почала розгляд земельного спору. Оскільки з 1966 року (часу виділення батькові заявника земельної ділянки) за домовленістю між сусідами відбулося зміщення межі земельних ділянок, внаслідок чого фактично вона утворює форму кривої, тому при розгляді земельного спору комісія з врахуванням планових матеріалів кадастрової зйомки ПП Карпат-Геодезія, зробленої на замовлення [PERSON] у 2009 році, запропонувала встановити таку виходячи із фактичного землекористування із дотримання наступних правил: площа земельних ділянок не може бути меншою, ніж та, що визначена рішеннями сесій сільської ради; нерухоме майно знаходилося на земельній ділянці власника майна; суміжним землекористувачам від встановленої комісією межі було б якомога менше незручностей. Так, за результатами розгляду спору на місці було оголошено проект рішення комісії, а у приміщенні сільської ради надруковано протокол узгоджувальної комісії, який був наданий для ознайомлення усім її членам, зокрема і [PERSON] (у ході ознайомлення вона ніяких зауважень чи доповнень не озвучувала), та за відсутності зауважень був підписаний головою. Для затвердження протоколу на 4 сесію Туря-Пасіцької сільської ради 7 скликання, яка відбулася 08 лютого 2016 року, було підготовано проект рішення, однак [PERSON] просив залучити для обміру ділянок сертифікованого спеціаліста, на що депутати погодилися за умови залучення такого за рахунок заявника. На наступній сесія рішення не було прийнято через недовивчення питання, його розгляд та ухвалення відбулося тільки 31 травня 2016 року. Крім цього зазначив, що землевпорядник не наділений такими повноваженнями як складання акту відводу землі в натурі, забиття кілків згідно прийнятих рішень. Оскільки комісія при винесенні оскаржуваного рішення та сесія сільської ради при його затвердженні діяла згідно вимог, тому вважає, що підстав для задоволення позову немає. У судовому засіданні представник третьої особи [PERSON] у задоволенні позову також просила відмовити. Разом з цим зазначила, що за результатами розгляду спору межові кілки не були вдарені ні на початку, ні по середині, ні в кінці межі суміжних ділянок, а відтак така встановлена не була. Також вказала, що комісія проводила обміри від кута будинку [PERSON], так як такий проходив рівно по прямій лінії, однак на місці не засідала. [PERSON] на розгляд заяви [PERSON] була запрошена як суміжний землекористувач. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що є сільським головою сіл Туря-Пасіка та Раково Перечинського району. Так, у грудня 2016 року від позивача до сільської ради надійшла заява про виїзд узгоджувальної комісії в с. Раково по вул. Миру № 7 і 8 Перечинського району для встановлення межі між вказаними земельними ділянками. До заяви позивачем будь-які документи додано не було, однак деякі були наявні у органу місцевого самоврядування у звязку з тривалим розглядом спору. Узгоджувальна комісія, яка у своїй роботі керується Положенням про узгоджувальну комісію, діє у складі сільського голови (голова комісії), землевпорядника [PERSON] (секретар комісії), [PERSON], [PERSON] та [PERSON] 05 січня 2016 року у складі чотирьох осіб (за відсутності [PERSON]М.) така вийшла на місце спору. Відводів до членів комісії у сторін не було, а тому вони зробили відповідні заміри та зафіксували все у протоколі. Обміри проводилися рулеткою довжиною 50 м (5 м рулетка в роботі не використовувалася) від будинку та перед будинком, в кінці городу не міряли, відмітки не ставили, оскільки було обговорено, що межа проходить по фундаменту. Будь-яких зауважень у сторін не було. Проект протоколу було складено у приміщенні сільської ради, надано усім для ознайомлення, а у подальшому для затвердження було внесено на розгляд сесії. Однак, [PERSON] подав заяву про внесення деяких поправок у протокол, оскільки мав претензії до рулетки, а до Положення про узгоджувальну комісію були внесені зміни про можливість залучення сертифікованого спеціаліста, внаслідок чого розгляд питання було відкладено. На наступній сесії у звязку з необхідністю довивчення депутати утрималися від голосування, розгляд було повторно відтерміновано. 31 травня 2016 року на черговій сесії після зачитування проекту рішення позивач заявив, що не погоджується з ним, так як при вирішенні спору був відсутній сертифікований спеціаліст (у той же час, такого спеціаліста повинен був забезпечити [PERSON]М.). Цього ж дня рішенням сесії Туря-Пасіцької сільської ради шляхом поіменного голосування депутатів вказаний проект було затверджено. Також зазначив, що у сільській раді, крім узгоджувальної комісії, працює ще постійна земельна комісія, головою якої є [PERSON] На постійній земельній комісії проект оспорюваного рішення не обговорювався, так як був вивчений на узгоджувальній комісії. Крім цього вказав, що [PERSON] при зверненні із заявою питання про залучення сертифікованого спеціаліста не ставив, почав його викликати тільки перед сесією. У судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що у січні 2016 року вона, як депутат сільської ради, була повідомлена про надходження заяви від [PERSON], а відтак про дату, час та місце її розгляду (при цьому, із процедурою проведення обмірів перед виходом на місце її ознайомлено не було). На розгляді справи були присутні чотири члени комісії (голова сільської ради голова комісії, вона заступник, [PERSON] секретар та член комісії дільничний інспектор поліції [PERSON]В.) з пяти (був відсутній директор школи [PERSON]М.). Також був присутнім [PERSON], який зазначив, що хотів би вирішити існуючий спір шляхом проведення обмірів суміжних ділянок. Однак, ще на початку, коли [PERSON] показав де мала би проходити спірна межа, вона зрозуміла, що встановити таку не буде можливим. Так, проміри земельної ділянки заявника з пошкодженою 50 м рулеткою (близько 20 см було відірвано, при цьому 5 м рулетка не використовувалася) виконував землевпорядник, допомагав йому зять [PERSON] [PERSON] Заміри проводилися від кута будинку [PERSON] в бік земельної ділянки [PERSON], у вказаній точці було визначено проходження межі, на що і вона, і голова сільської ради погодилися. Після виставлення точки [PERSON] сказав, що по її центру необхідно провести пряму, яка і буде межею. Тут вона з думкою землевпорядника не погодилася та сказала про це [PERSON], однак такий повідомив, що [PERSON] знає, як правильно, так як неодноразово виходив на місце. Після цього ніякі обміри земельної ділянки на її початку (попереду будинку) чи у кінці не проводилися, межеві кілки також не встановлювалися. Обмір суміжної ділянки сусідка проводити заборонила, мотивуючи свої дії відсутністю бажання та наявністю у неї повного права на це. У підсумку сільський голова повідомив, що за результатами розгляду заяви [PERSON] буде складено протокол, з яким всі повинні ознайомитись, а у подальшому він має бути затверджений сесією сільської ради. Однак, на місці ніякий протокол складений не був, у голос нічого не зачитувалося, голосування не проводилося. По завершенню різдвяних свят [PERSON] запросив її ознайомитися із проектом протоколу. Прочитавши його, вона в усній формі внесла свої заперечення, оскільки сумнівалася в точності проведених вимірів. Однак, сільський голова сказав, якщо [PERSON] каже, що так правильно, то він з ним погоджується. У підсумку її заперечення враховані не були і на затвердження сесії було винесено початкову редакцію, відтак вона голосувала проти. Протокол був підписаний головою комісії та секретарем. Перед сесією вона, як голова земельної комісії, отримала заяву від [PERSON], яку було розглянуто на засіданні очолюваної нею комісії та зроблено висновок. На сесії дане питання не розглядалося, так як [PERSON] даючи пояснення повідомив, що при проведенні обмірів не був залучений сертифікований спеціаліст (геодезист). 27 січня 2016 року до неї, як голови постійної земельної комісії, про це із усною заявою звернувся [PERSON] [PERSON] письмовою заявою аналогічного змісту заявник звернувся також до сільського голови, на що [PERSON] повідомив, що подумає коли можна повторно виїхати на місце. Однак, жодне повідомлення [PERSON] не отримав, а тому не мав змоги забезпечити спеціаліста. Через два місяці на черговій сесії цей проект був знову винесений на розгляд, у ході якого вона озвучила свою думку про порушення сільським головою прав [PERSON], так як заява останнього у двомісячний строк розглянута не була. Крім цього, вона заперечувала проти затвердження проекту, оскільки розгляд земельного спору відбувся з істотними порушеннями, зокрема не були виставлені відповідні межові позначки, у результаті комісія спір не вирішила, відтак права заявника залишилися порушеними. На це [PERSON] повідомив, що [PERSON] неправильно написав заяву і це питання розглядатися не буде. Незважаючи на сказане цього ж дня сесією проект затвердили. Допитаний у судовому засіданні в порядку ст. 234 ЦПК України [PERSON] як свідок показав, що на імя голови сільської ради подав заяву про вирішення питання щодо встановлення межі між земельними ділянками № 8 та № 7 по вул. Миру в с. Раково Перечинського району. Узгоджувальна комісія у складі [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], прийшовши на місце, повідомила, що буде міряти земельну ділянку і встановлювати межу, на що він сказав, що якщо будуть міряти обидві земельні ділянки, тобто і його, і [PERSON], то погоджується, а якщо ні, то просить такі обміри проводити за участі сертифікованого спеціаліста. Незважаючи на вказану позицію, обміри проводили лише належної йому земельної ділянки і тільки від будинку до межі (на початку і в кінці ділянки такі не здійснювалися), без участі сертифікованого спеціаліста, з несправною, несертифікованою рулеткою та без будь-яких документів, передбачених Положенням (такі ним разом із заявою не надавалися, при розгляді земельного спору на місці у його клопотанні про їх долучення голова сільської ради відмовив, а відтак надав їх аж на розгляд сесії). Комісією обміри суміжної земельної ділянки не здійснювалися, документи у сусіднього землекористувача витребувані не були. Крім нього також була присутньою його донька, жінка, зять, адвокат [PERSON] та сусідка [PERSON] За результатами розгляду спору межові знаки не встановлювалися, було складено протокол, однак копію такого йому для ознайомлення не надали. На затвердження сесії проект рішення узгоджувальної комісії виносився три рази, кожного разу він був присутнім. На першій сесії розгляд питання було відкладено, оскільки він звернувся із заявою про залучення спеціаліста, на що сільський голова запропонував йому забезпечити такого. Запрошував спеціаліста, однак він не міряв, так як згоди сусіда на це не було. На другій сесії депутати залишили питання на довивчення. Що стосується третьої, то на ній [PERSON] зачитав рішення узгоджувальної комісії, при цьому проект рішення у депутатів він не бачив, як не бачив і самого голосування. Крім цього пояснив, що дану земельну ділянку йому було виділено у 2001 році у розмірі 0,15 га, при цьому акт передачі межових знаків не складався, кадастровий план не замовлявся, оформленого державного акту не має так як існує спір між ним та сусідами, який на даний час залишився невирішеним. При цьому, метою його звернення був розгляд спору та встановлення межі постійно діючою земельною комісією, а не узгоджувальною. Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. За загальновизнаними нормами власники й землекористувачі суміжних земельних ділянок повинні жити за правилами добросусідства, тобто зобов'язані співпрацювати при здійсненні дій, спрямованих на забезпечення прав на землю кожного з них, не порушувати законні права один одного (ст. ст. 91, 96, 103 ЗК України). Відповідно до ч. 3 ст. 158 ЗК України органи місцевого самоврядування вирішують земельні спори у межах населених пунктів відносно меж земельних ділянок, що перебувають у власності й користуванні громадян, та дотримання громадянами правил добросусідства. Такими повноваженнями згідно з п. «й» ст. 12 ЗК України наділені сільські, селищні, міські ради, які відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» можуть делегувати дане повноваження своєму виконавчому органу. Згідно ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» питання вирішення земельних спорів, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин, віднесено до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад. Відповідно до п. п. б п.1 ч.1 ст. 33 цього Закону до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження: вирішення земельних спорів у порядку, встановленому законом. Так, рішенням третьої сесії Туря-Пасіцької сільської ради сьомого скликання № 34 від 24 грудня 2015 року затверджено Положення про узгоджувальну комісію для вирішення земельних спорів (далі - Положення). Відповідно до розділу 2 Положення основними функціями комісії є розгляд звернень громадян, зокрема з питань суміжного землекористування та спорів щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності та користуванні. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 159 ЗК України земельні спори розглядаються органами місцевого самоврядування на підставі заяви однієї із сторін у тижневий строк з дня подання заяви. Земельні спори розглядаються за участю зацікавлених сторін, які повинні бути завчасно повідомлені про час і місце розгляду спору. У разі відсутності однієї із сторін при першому вирішенні питання і відсутності офіційної згоди на розгляд питання, розгляд спору переноситься. Повторне відкладання розгляду спору може мати місце лише з поважних причин. Відповідно до п. 4.1. Положення земельні спори розглядаються на підставі заяви однієї із сторін у семиденний термін з дня подання заяви при представленні документів визначених у п. 3. Згідно п. 3 Положення розгляд земельних спорів проводиться при наявності таких документів: плану земельної ділянки (оригінал викопіювання) масштабу 1:500; копії технічного паспорта на будинок; нотаріально завірених свідоцтва про право власності на будинок або витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (реєстраційного посвідчення на будинок) та правовстановлюючих документів (договору дарування, міни, купівлі-продажу, свідоцтва на спадщину, розпорядження голови, рішення суду), на підставі яких видане свідоцтво (витяг); кадастрового плану земельної ділянки із зазначенням загальної площі земельної ділянки, експлікацією земель, виконаного організацією, яка має відповідний дозвіл (ліцензію) на виконання цих видів робіт (у разі потреби); витягу з рішення сільської ради чи рішення виконавчого комітету про надання земельної ділянки; копії документа, що посвідчує право власності чи право користування земельною ділянкою (у разі наявності); копії документа (паспорта), що посвідчує особу для фізичних осіб; у разі необхідності можуть вимагатися додаткові матеріали. У судовому засіданні встановлено, що 22 грудня 2015 року [PERSON] звернувся до Туря-Пасіцького сільського голови із письмовою заявою, в якій просив виконати постанову Перечинського районного суду від 29 квітня 2013 року, а саме розглянути його заяву від 18 лютого 2013 року та вирішити земельний спір у порядку, визначеному ст. 159 ЗК України. При цьому, будь-яких документів, в тому числі визначених п. 3 Положення, заявником до заяви долучено не було (а. с. 71). З листа Туря-Пасіцької сільської ради № 415/02-26 від 25 грудня 2015 року вбачається, що з метою виконання заяви [PERSON] така звернулася до останнього з проханням надати з матеріалів інвентаризації житлового будинку копію схеми генерального плану та іншу додаткову інформацію (а. с. 72), однак відповідачем відомостей щодо його вручення позивачу не надано та матеріали справи не містять. Також встановлено, що незважаючи на відсутність документів, визначених п. 3 Положення, 31 грудня 2015 року Туря-Пасіцька сільська рада визначила дату, час та місце розгляду земельного спору та повідомила про це [PERSON], [PERSON] та [PERSON] 05 січня 2016 року о 14.00 год. узгоджувальна комісія для розгляду земельних спорів у складі голови комісії сільського голови [PERSON], заступника голови [PERSON], секретаря землевпорядника сільської ради [PERSON] та члена [PERSON], прибула на попередньо визначене місце в с. Раково по вул. Миру, № № 7, 8 (а. с. 5-7, 74). Відповідно до п. 1.3 Положення основною формою діяльності узгоджувальної комісії є засідання; основним документом, який створює комісія є протокол. За результатами розгляду спорів щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, додержання громадянами правил добросусідства узгоджувальна комісія готує своє рішення, яке оформляється відповідно до протоколу і яке підписують голова та секретар узгоджувальної комісії. Крім цього встановлено, що за результатами розгляду спору було складено протокол № 01 узгоджувальної комісії для розгляду земельних спорів про встановлення межі між земельними ділянками Стегура-Граб за адресою с. Раково, вул. Миру, № 8 та № 7 та проект рішення узгоджувальної комісії (а. с. 5-7). Однак, у судовому засіданні встановлено та визнано сторонами, що викладені у протоколі обставини не відповідають фактичним, а саме [PERSON] при розгляді спору був відсутній, 5 м рулетка не використовувалася, тоді як 50 м рулетка, за допомогою якої проводилися обміри, була пошкодженою, [PERSON] та [PERSON] не погоджувалися із проектом рішення, протокол складався не на місці розгляду спору. Що стосується посилання позивача в обґрунтування своїх вимог на відсутність при вирішенні спору сертифікованого спеціаліста, то суд приходить до наступного. Встановлено, що рішенням четвертої сесії Туря-Пасіцької сільської ради сьомого скликання № 45 від 08 лютого 2016 року було внесено зміни до Положення, а саме доповнено його п. 9.1., згідно якого при розгляді складного спірного питання узгоджувальна комісія для вирішення земельних спорів вправі рекомендувати суміжним землекористувачам, учасникам спору залучити для обміру суміжних земельних ділянок сертифікованого спеціаліста. Оплата послуг сертифікованого спеціаліста по обміру суміжних земельних ділянок з наданням кадастрового плану земельних ділянок в масштабі 1:500 за рахунок суміжних землекористувачів. Сторонами визнано, що четвертою сесією Туря-Пасіцької сільської ради сьомого скликання розгляд проекту рішення узгоджувальної комісії було відкладено для залучення сертифікованого спеціаліста та проведення ним обмірів спірної межі. Однак, сторонами такий залучений не був. Таким чином, враховуючи вищенаведене та те, що при розгляді земельного спору було допущено ряд істотних порушень, внаслідок яких проект рішення узгоджувальної комісії по протоколу № 01 від 05 січня 2016 року не може вважатися законним, тоді як сам спір між суміжними землекористувачами залишається невирішеним, суд приходить до висновку, що позов у частині визнання незаконним та скасування рішення узгоджувальної комісії для розгляду земельних спорів Туря-Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області від 05 січня 2016 року по протоколу № 01 «Про встановлення межі між земельними ділянками Стегура-Граб в с. Раково, вул. Миру № 8 та № 7» підлягає задоволенню. Крім цього, згідно п. 1.4. Положення рішення узгоджувальної комісії є підставою для прийняття рішення сільської ради. Відтак, 31 травня 2016 року рішенням шостої сесії Туря-Пасіцької сільської ради сьомого скликання № 69 було затверджено проект рішення узгоджувальної комісії для розгляду земельних спорів до протоколу № 01 про встановлення межі між земельними ділянками Стегура-Граб за адресою с. Раково, вул. Миру, № 8 та № 7 (а. с. 8). Оскільки рішення узгоджувальної комісії для розгляду земельних спорів прийнято з суттєвими порушеннями Закону, тому рішення шостої сесії Туря-Пасіцької сільської ради сьомого скликання № 69 «Про затвердження проекту рішення узгоджувальної комісії по встановленню межі між земельними ділянками Стегура-Граб за адресою с. Раково, вул. Миру, № 8 та № 7 від 05 січня 2016 року» від 31 травня 2016 року також не може вважатися законним, а відтак підлягає скасуванню. У судовому засіданні також встановлено, що згідно квитанції № [NUMBER] від 09 жовтня 2017 року позивачем [PERSON] сплачено 640 грн. судового збору (а. с. 26). Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Так, позивач з врахуванням принципу диспозитивності просить не стягувати з відповідача понесені ним судові витрати, у звязку з чим суд приходить до висновку, що оскільки таке його волевиявлення не суперечить вимогам закону та не порушує права відповідача, тому судовий збір у розмірі 640 грн. стягненню з Туря-Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області не підлягає. На підставі наведеного та

Outcome: approved