Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-29 00:00:00

[PERSON] Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області звернулося з позовом до [PERSON], третя особа: Рожнівська сільська рада Броварського району Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Позивач зазначав, що відповідач [PERSON] 06 серпня 2016 року близько 07 год. 00 хв. на річці Десна в районі с. Рожни Броварського району Київської області, здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову - сіткою виготовленою з нитки «парашут», при цьому, виловив рибу цінних видів, а саме: білизна - 1 шт., плоскирка - 1 шт. синець - 1 шт., плітка - 4 шт., щука - 1 шт., загальною вагою - 0,7 кг., чим наніс збитки рибному господарству України на суму 1054 грн. 00 коп. Своїми діями [PERSON] порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 № 269/3562 (зі змінами) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч.4 ст. 85 КУпАП. Постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24.10.2016 р. у справі № 361/5869/16-п [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП. Посилаючись на викладене, позивач просив суд стягнути з [PERSON] майнову шкоду в розмірі 1054,00 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600 грн. В судове засідання представник позивача [PERSON] Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області [PERSON] не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив про їх задоволення в повному обсязі. В судове засідання відповідач [PERSON] не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав, не заперечував проти їх задоволення в повному обсязі (а.с.30). В судове засідання представник третьої особи Рожнівська сільська рада Броварського району Київської області не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, направили до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] 06 серпня 2016 року близько 07 год. 00 хв. на річці Десна в районі с. Рожни Броварського району Київської області, здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову - сіткою виготовленою з нитки «парашут», при цьому, виловив рибу цінних видів, а саме: білизна - 1 шт., плоскирка - 1 шт. синець - 1 шт., плітка - 4 шт., щука - 1 шт., загальною вагою - 0,7 кг., чим наніс збитки рибному господарству України на суму 1054 грн. 00 коп. (а.с.7,8). Своїми діями [PERSON] порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 № 269/3562 (зі змінами) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч.4 ст. 85 КУпАП. Постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24.10.2016 р. у справі № 361/5869/16-п [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП (а.с.6). Відповідно до статті 11 Закону України «Про тваринний світ», державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, уповноважені центральні органи виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (далі - Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання га відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Згідно Положення про [PERSON] Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагентсва, діє у складі Держрибагентсва як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водних обєктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. В ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов'язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об'єктів тваринного світу, використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок попущення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», обєкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, піддягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.ч.1,5 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ч.ч.1,2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує розгляд (ч. 4 ст. 206 ЦПК України). За таких обставин, з урахуванням визнання відповідачем позову, що не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд приходить до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та стягненню із відповідача на користь позивача завданої майнової шкоди в розмірі 1054,00 грн. Крім того,

Outcome: approved