Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з позовом до [PERSON], посилаючись на те, що в грудні 2013 року між сторонами в усній формі було укладено договір підряду на виготовлення віброблоків в кількості 1700 шт. по ціні 6 грн. за штуку. Відповідач взяла на себе зобов'язання виготовити та передати позивачу вказану кількість блоків належної якості до 1 квітня 2014 року, а позивач зобов'язався сплатити аванс у сумі 8200,00 грн., а решту суми у розмірі 2000,00 грн. сплатити в момент передачі виготовленої продукції. Віброблоки позивач мав намір використовувати в будівництві. 06.02.2014 [PERSON] сплатив аванс у сумі 8200 грн., а відповідач, у свою чергу, на підтвердження укладення договору підряду надала товарний чек. При зверненні до відповідача за видачею віброблоків, позивачу були надані віброблоки неналежної якості, які були повністю браковані, розсипались в руках, а тому не могли використовуватись для цілей будівництва. Позивач товар не забрав, а запропонував відповідачу повернути сплачений аванс 8200,00 грн., проте відповідач відмовилась повертати кошти. В подальшому позивач направив письмову претензію на ім'я відповідача, яка також не мала наслідком повернення йому сплаченого авансу. В зв'язку з такими обставинами позивач звернувся до Інспекції з питань захисту прав споживачів у Вінницькій області, яка за наслідками проведення перевірки відповідача повідомила позивача про те, що [PERSON] готова повернути йому кошти у сумі 8200,00 грн., в зв'язку з чим заява позивача знята з контролю в інспекції. Проте кошти відповідач так і не повернула, в зв'язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом і просить суд постановити рішення, яким стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду в розмірі 8200,00 грн. та понесені ним судові витрати. Позивач та його представник в судовому засіданні підтримали вимоги, викладені у позовній заяві, позивач надав суду пояснення, аналогічні тим, що викладені в позові, просив суд позов задовольнити з підстав, викладених у ньому. Представник відповідача в судовому засіданні 06.04.2015 позов не визнав з тих підстав, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 208 ЦК України договір підряду належить вчиняти у письмовій формі, а тому підтвердженням укладення договору підряду між сторонами не може бути товарний чек. Відповідач в судове засідання не з'явилася, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином і суд визнав потрібним її виклик для особистих пояснень. Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Як встановлено судом та не заперечувалось в судовому засіданні представником відповідача, відповідач є суб'єктом господарювання та здійснює господарську діяльність, зокрема, у будівельному складі-крамниці в [ADDRESS]. Як пояснив суду позивач, в грудні 2013 року він звернувся до відповідача з наміром придбати віброблоки для будівництва, які виготовляла відповідач за зразками, які були в наявності в магазині. Після того, як сторонами були обумовлені ціна, якість і строки виготовлення товару, позивач 06.02.2014 сплатив відповідачу аванс за виготовлення 1700 штук блоків у розмірі 8200,00 грн., на підтвердження чого продавець магазину виписала йому товарний чек. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Згідно п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами (далі - розрахунковий документ). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 218 ЦК України недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсність, крім випадків, встановлених законом. Заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитися письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може грунтуватися на свідченнях свідків. З аналізу вказаних норм суд приходить до висновку, що між сторонами був укладений договір підряду в усній формі на виготовлення відповідачем 1700 штук блоків, а підтвердженням його вчинення є товарний чек від 06.02.2014. Оскільки чинне законодавство не визначає недотримання письмової форми договору підряду підставою його недійсності, суд відхиляє посилання представника відповідача на наявність підстав для відмови у задоволенні позову в зв'язку з недотриманням сторонами письмової форми правочину. Належні та допустимі докази на спростування факту вчинення між сторонами вказаного правочину, відповідачем суду надано не було. Так само факт укладення правочину підтверджується й матеріалами перевірки Інспекції з питань захисту прав споживачів у Вінницькій області (а.с. 8-11), зокрема з письмових пояснень відповідача, згідно яких вона не заперечує факт укладення договору з позивачем, а також висловлює, що готова повернути позивачу кошти у сумі 8200,00 грн. та підтверджує, що виготовлені блоки позивач зі складу не забирав. Відповідно до ч. 2 ст. 852 ЦК України за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Відповідно до ч. 3 ст. 858 ЦК України якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Пунктом 12 частини 1 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором; Як пояснив суду позивач, він відмовився отримувати блоки через їх неналежну якість, бо блоки розсипались в руках в зв'язку з чим не могли використовуватись у будівництві. Він запропонував відповідачу або надати йому товар належної якості, або повернути кошти, на що отримав відповідь, що іншого товару відповідач не має і гроші йому повертати не буде. Той факт, що блоки, які були виготовлені для позивача, були неналежної якості, оскільки розсипались при дотику до них підтвердив, допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] Докази, які б спростовували такі пояснення позивача і показання свідка відповідачем суду надані не були. За таких підстав, суд приходить до висновку, що блоки, виготовлені відповідачем на виконання договору підряду від 06.02.2014, мали істотні недоліки, що надає право позивачу вимагати відшкодування збитків. На підставі викладеного вище та

Outcome: approved