overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-30 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом [PERSON] про розірвання шлюбу. Свій позов мотивує тим, що шлюбні відносини з відповідачкою припинені понад два роки, а причиною розпаду сім'ї є те, що вони не зійшлися характерами, на підставі чого постійно виникали сварки, вважає, що збереження шлюбу є неможливим, а тому просить шлюб розірвати. Позивач у судове засідання не з'явився, подав суду заяву, якою просив розгляд справи провести за його відсутності, позов підтримав в повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з'явилася, хоча повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, подала на адресу суду клопотання, яким просила розгляд справи відкласти у зв'язку із перебуванням за межами області. Водночас, суд приходить до висновку, що перебування відповідача за межами області не є поважною причиною неявки в судове засідання, яка належним чином підтверджена допустимими та належними доказами. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України суд ухвалює рішення в порядку заочного розгляду справи. Суд дослідивши та оцінивши подані докази прийшов до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення з врахуванням наступного. Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі із 19 липня 1996 року, що підтверджується повторним свідоцтвом про шлюб, серія [NUMBER] від 31 грудня 2013 року (а.с.4). У шлюбі в подружжя народилися діти, син [PERSON], [INFO] та син [PERSON], [INFO], що підтверджується копіями свідоцтв про народження (а.с.5-6). Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч.3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження - є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність. Відповідно до абзацу 5 п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті. На підставі ухвали Луцького міськрайонного суду від 11 лютого 2014 року провадження у даній справі було зупинено у звязку з наданням сторонам терміну для примирення строком у 4 місяці. Проте, після спливу наданого строку сторони не примирились, позивач продовжує мешкати окремо від відповідача, сторони продовжують проживати окремо, спільного господарства не ведуть, подружніх стосунків не підтримують. При таких обставинах, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, а тому шлюб слід розірвати. На підставі вищевикладеного та ст.ст. 110-112 СК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом в якому просить розірвати шлюб, укладений між ним і відповідачкою [PERSON] 07 серпня 2007 року у виконкомі Голинської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області, малолітніх дітей залишити проживати разом з відповідачкою. В обгрунтування позовних вимог, позивач покликається на те, що перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою з 07 серпня 2007 року. Від спільного проживання в них народилося двоє синів [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Причиною розірвання шлюбу є те, що відповідачка зраджувала йому у подружній вірності, тому на даний час вони спільно не проживають та жодних сімейних стосунків не підтримують, шлюб існує формально. Позивач втратив почуття любові та поваги до відповідачки, та вважає, що збереження шлюбу є неможливим, а тому просить шлюб розірвати. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Калиній Ю.М. у судове засідання не з`явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримав повністю, просив про задоволення позову. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, направила суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала повністю, не заперечила проти розірвання шлюбу з позивачем. За таких обставин, суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності сторін, у порядку визначеному ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Проаналізувавши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, з наступних підстав. Зі свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно вбачається, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 07 серпня 2007 року (а.с.5). Від шлюбу сторони мають двох дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копіями свідоцтв про їх народження (а.с.6-7). Відповідно до ст. 112 СК України, суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (ст. 55 Сімейного кодексу України). Судом встановлено, що сторони спільно не проживають, шлюбні відносини не підтримують, втратили почуття любові та поваги один до одного, шлюб існує формально, майнового спору між сторонами не має, а тому суд вважає, що є всі підстави для розірвання шлюбу.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-05 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи: орган опіки і піклування Снятинської РДА, Балинцівська сільська рада про визнання осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням. Позовні вимоги мотивував тим, що він являється власником домогосподарства за адресою [ADDRESS]. В даному господарстві зареєстровані також: син- [PERSON], донька - [PERSON], невістка - [PERSON] та внучка - [PERSON]. Всі вони тривалий період часу не проживають у вказаному будинку, не цікавляться ним та не беруть участі в його оплаті та оплаті комунальних послуг, тому що проживають за кордоном і повертатись на Україну не планують. Будь-якої домовленості про збереження за відповідачами житлової площі за період їхньої відсутності не існує. Просить визнати [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме: домогосподарством по [ADDRESS] та зняти їх з реєстрації. Позивач подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив позов задоволити. Представники третіх осіб - Балинцівської сільської ради та органу опіки та піклування Снятинської райдержадміністрації подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, представник сільської ради не заперечив проти позову. Відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON],які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, зокрема через оголошення на веб-сайті Снятинського районного суду, в судове засідання не з'явилися повторно, а тому справу слід розглянути заочно у відсутності відповідачів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши письмові матеріали, встановивши фактичні обставини справи, застосовуючи загальні засади цивільного законодавства справедливість, добросовісність та розумність,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-16 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно - земельну частку (пай), площею 1,81 га, що розташована на території Калинівської сільської ради, покликаючись на те, [INFO] року померла його матір [PERSON] Позичав являється спадкоємцем майна померлої за законом. Відповідачі у справі - сестри позивача, спадщини не приймали, відповідної заяви в нотаріальну контору не подавали. Як вказує [PERSON], державний нотаріус відмовив йому в оформленні свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документу на земельну частку (пай). В судовому засіданні [PERSON] підтримав заявлені вимоги, посилаючись на обставини зазначені у позовній заяві. Відповідачі позов визнав повністю ствердивши, що після смерті матері із заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались і такої не приймали, а тому не заперечують проти оформлення права на спадкове майно на брата [PERSON] Заслухавши пояснення позивача та відповідачів, дослідивши наявні докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Встановлено, що [INFO] року померла мати позивача [PERSON] після її смерті залишилось майно, а саме земельна частка (пай), площею 1,81 га без контурного визначення зовнішніх меж на місцевості, що розташована на території Калинівської сільської ради, переданої для ведення селянського (фермерського) господарства. Позичав являється спадкоємцем майна померлої за законом. Вказані обставини підтверджуються копією свідоцтва про смерть [PERSON], довідками Калинівської сільської ради Самбірського району Львівської області, витягом з книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) по Калинівській сільській раді. Із листа Рудківської державної нотаріальної контори № 361/02-14 від 5 червня 2014 року вбачається, що державним нотаріусом відмовлено позивачу в оформленні свідоцтва про право на спадщину у зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документу на земельну ділянку (пай). Інших спадкоємців які б претендували на спадкове майно немає. За таких обставин суд приходить до висновку, що позивач набула право власності в порядку спадкування за законом на земельну частку (пай), площею 1,81 га без контурного визначення зовнішніх меж на місцевості, що розташована на території Калинівської сільської ради, переданої для ведення селянського (фермерського) господарства.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-22 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON], [PERSON]., [PERSON] про визначення йому додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON], який помер [INFO]. Шестимісячний термін для подання заяви про прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки вважав, що буде достатнім факт вступу в оперативне управління майном. Однак, із введенням в дію з 1 січня 2004 року нового Цивільного Кодексу, отримати право на додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини можна тільки в судовому порядку. В судове засідання позивач [PERSON] та його представник не з'явились, однак, остання подала суду заяву, в якій вказала, що позов підтримує і просить суд справу розглядати у її відсутності. В судове засідання відповідачі [PERSON], [PERSON]., [PERSON] не з'явились, однак подали суду заяви, в яких вказали, що позов підтримують і просять суд справу розглядати у їх відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини: [INFO] в с.Дуліби Бучацького району Тернопільської області помер [PERSON]; Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина за заповітом, яку фактично прийняв [PERSON]; В нотаріальну контору, із заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк, позивач не звертався, так як вважав достатнім вступ в оперативне управління майном. Оскільки строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини [PERSON] пропустив з поважної причини, суд вважає, що є підстави визначити йому додатковий строк, достатній для подання такої заяви.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-30 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON], [PERSON] про визнання їх такими, що втратили право на користування житловим приміщенням по [ADDRESS], мотивуючи тим, що відповідачі не проживає в будинку з 2001 року, однак залишаються зареєстрованими в ньому, а це перешкоджає йому реалізувати свої майнові права. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, однак, згідно поданої заяви, позов підтримав і просить суд справу розглядати у його відсутності. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, хоч належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подали, тому суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини: [PERSON] є власником 3/4 частин житлового будинку [ADDRESS]; [PERSON] та [PERSON] зареєстровані в будинку [PERSON], але з 2001 року в ньому не проживають. Відповідно до ст.71 ЖК при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Згідно зі ст.167 ЖК у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Таким чином, суд приходить до переконання, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення, оскільки власник вправі вимагати усунення будь-яких перешкод, пов'язаних з володінням, користуванням, розпорядженням власністю.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-15 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON] , [PERSON] про визнання осіб такими, що втратили право на користування житлом, в якому вони зареєстровані, зокрема у будинку по [ADDRESS] . Позовні вимоги мотивує тим, що являється власником домоволодіння по [ADDRESS] . Крім нього у належному йому домоволодінні зареєстрована невістка [PERSON] , яка більше десяти років проживає за межами України та син [PERSON] , який також виїхав за межі України і тривалий час за місцем реєстрації не проживає. Приїхати в Україну для вирішення питання зняття з реєстрації відповідачі не мають можливості, тому передали заяви у яких не заперечують проти задоволення позовних вимог. Реєстрація відповідачів в його будинку створює певні незручності. Оскільки фактично відповідачі більше десяти років не проживають в його житлі, то відповідно до ч.2 ст. 405 ЦК України вважаються такими, що втратили право на користування цим житлом. В підготовче засідання позивач подав заяву із клопотанням провести розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, на адресу суду направив заяву у якій позовні вимоги визнав у повному обсязі. Вказав, що фактично протягом десяти років проживає за межами України, житлом за місцем реєстрації не користується і погоджується на задоволення вимог позивача. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, на адресу суду направила заяву у якій позовні вимоги визнала у повному обсязі. Підтвердила, що фактично протягом дванадцяти років проживає за межами України, житлом за місцем реєстрації не користується і погоджується на задоволення вимог позивача. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом перевірено за матеріалами справи і підтверджено право звернення позивача до суду з таким позовом, оскільки він є одноосібним власником домоволодіння по [ADDRESS] . Оскільки відповідачі погодилися з позовними вимогами, а підстав для відмови у прийнятті визнання відповідачами позову немає, визнання позову не суперечить закону та не порушує прав та законних інтересів інших осіб, то суд вважає, що позов слід задовольнити. На підставі ст.405 ЦК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-12 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини посилаючись на те, що 31 березня 2012 року в с. Тулиголови Городоцького району Львівської області помер його брат, [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії 1-СГ № 268593 від 2 квітня 2012 року, виданим виконавчим комітетом Рудківської міської ради. Після його смерті на майно, яке належало йому при житті на праві власності відкрилася спадщина, а саме на ? частину квартири [ADDRESS]. Так, як при житті брат [PERSON] заповіту не склав, то спадкування його майна здійснюється по закону, відповідно до черговості спадкоємців. Як зазначає позивач, іншими спадкоємцями майна брата є батьки [PERSON] та [PERSON] Однак, термін на прийняття спадщини вони пропустили і до суду звертатися із заявою про продовження строку на прийняття спадщини не будуть, так як не мають наміру спадкувати майно сина. Будучи спадкоємцем другої черги майна брата за законом, [PERSON] звернувся до державної нотаріальної контори з приводу подання заяви про прийняття спадщини. Однак, державний нотаріус роз'яснив, що позивач несвоєчасно звернувся із заявою про прийняття спадщини, пропустивши при цьому шестимісячний строк, встановлений законом. Позивач вказує, що про порушення свого права на прийняття спадщини і про неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину він дізнався від державного нотаріуса вже після спливу шестимісячного терміну після смерті спадкодавця. У судовому засіданні [PERSON] підтримав заявлені вимоги, посилаючись на обставини зазначені у позові. Представник відповідачки [PERSON] [PERSON], та відповідач [PERSON] у судовому засідані повністю визнали позов. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, розглянувши справу в порядку ч. 4 ст. 206 ЦПК України, дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення. При цьому суд виходить з того, що згідно цієї статті у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання позову не суперечить закону або не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про те, що визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому необхідно визначити [PERSON] додатковий строк три місяці, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON], який помер 31 березня 2012 року.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-12 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] померла його дружина [PERSON] , про що Самбірським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області 17 жовтня 2017 року складено актовий запис №308 та видано свідоцтво про смерть [NUMBER] . Як вказується, шлюб між ним та дружиною був укладений 5 вересня 1987 року, про що складено актовий запис № 217 та 5 вересня 1987 року відділом ЗАГСу Самбірського міськвиконкому Львівської області видано свідоцтво [NUMBER] . При зверненні до нотаріуса з метою оформлення спадщини позивачуі було відмовлено, у зв`язку із пропуском терміну для прийняття спадщини. Вказане зумовлено тим, що протягом шестимісячного строку після смерті дружини, позивач не звернувся до органів нотаріату, а реєстрація його місця проживання згідно відмітки в паспорті є відмінною від місця проживання дружини до моменту смерті. Із довідки № 1572 виданої 17 лютого 2020 року КП СМР «ЖЕК» вбачається, що [PERSON] , до моменту смерті одна була зареєстрована в [ADDRESS] . Позивач зазначає, що фактично проживав разом із матір`ю в [ADDRESS] , внаслідок раптового захворювання матері, вона потребувала допомоги та піклування, він здійснював за нею догляд та разом вели спільне господарство. [PERSON] зазначає, що прийняв спадщину так як постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та вважається таким, що прийняв спадщину, а тому просить ухвалити рішення про визначення додаткового строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] подав до суду заяву про підтримання позову та розгляд справи у його відсутності. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] подали до суду заяви, згідно яких повністю визнають позов, не заперечують проти його задоволення та просять розглянути справу у їх відсутності. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, розглянувши справу в порядку ч. 4 ст. 206 ЦПК України, вважає, що позов підлягає до задоволення. При цьому суд виходить з того, що згідно цієї статті у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання позову не суперечить закону або не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про те, що визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому необхідно визначити [PERSON] , додатковий строк - три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася внаслідок смерті дружини [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-01 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON], [PERSON] про визначення йому додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті [PERSON], яка померла 24 грудня 2015 року. Шестимісячний термін для подання заяви про прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки вважав, що буде достатнім факт вступу в оперативне управління майном. Однак, із введенням в дію з 1 січня 2004 року нового Цивільного Кодексу, отримати право на додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини можна тільки в судовому порядку. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився, однак, згідно поданої заяви, позов підтримав і просить справу розглядати у його відсутності. Відповідачі [PERSON], [PERSON] в судове засідання не зявилися, однак, згідно поданих заяв, позов визнали і просять справу розглядати у їх відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини: 24 грудня 2015 року в с.Рукомиш Бучацького району Тернопільської області померла [PERSON]; Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина за заповітом, яку фактично прийняв [PERSON]; В нотаріальну контору, із заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк, позивач не звертався, так як вважав достатнім вступ в оперативне управління майном. Оскільки строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини [PERSON] пропустив з поважної причини, суд вважає, що є підстави визначити йому додатковий строк, достатній для подання такої заяви.

Outcome: approved