Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 29 квітня 2017 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області уклав шлюб з [PERSON] , від подружнього життя з якою [INFO] народився син - [PERSON] , що мешкає разом з матір`ю. Проте, через втрату взаєморозуміння та поваги, часті сварки, на даний проживають з відповідачем окремо, шлюбних відносин не підтримують. Посилаючись на викладені обставини, позивач просив розірвати шлюб, зареєстрований з відповідачем. Ухвалою судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17 жовтня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. В підготовче судове засідання [PERSON] не з`явився, подавши через канцелярію суду заяву про розгляд справи за його відсутності, якою позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. В заяві позивач зазначив, що з жовтня 2019 року шлюбні відносини з відповідачем припинені, з цього часу мешкають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір відсутній, після розірвання шлюбу дитина залишиться мешкати разом з матір`ю. В підготовче судове засідання [PERSON] не з`явилась, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності та визнання позову, зазначивши, що з жовтня 2019 року шлюбні відносини з позивачем припинені, з цього часу мешкають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір відсутній. Також вказала, що після розірвання шлюбудитина залишиться мешкати разом з матір`ю та виявила бажання надалі іменуватися прізвищем «[PERSON] ». Враховуючи неявку в підготовче судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їхній сукупності та надавши їм належну правову оцінку, приходить до наступного. Згідно матеріалів справи, 29 квітня 2017 року у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис № 280. Після державної реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб Серії [NUMBER] від 29 квітня 2017 року). Від подружнього життя [INFO] народився [PERSON] , батьками якого в свідоцтві про народження Серії [NUMBER] , виданому 10 жовтня 2017 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, записано сторін по справі. Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Встановлено, що з жовтня 2019 року сторони припинили шлюбні відносини, мешкають окремо, спільне господарство не ведуть, майновий спір між ними відсутній. Після розірвання шлюбу спільна дитина сторін залишиться мешкати разом з матір`ю [PERSON] . Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судовим розглядом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам. З урахуванням викладеного, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Положеннями ст. 113 СК України закріплено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Враховуючи, що у зв`язку з реєстрацією шлюбу відповідачем змінено прізвище та після розірвання шлюбу остання виявила бажання надалі іменуватися ним, вимога [PERSON] підлягає задоволенню. Частиною третьою статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. З огляду на визнання відповідачем позову, суд вважає можливим ухвалити рішення в підготовчому засіданні. Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. За частиною першою вищевказаної статті, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно наявної в матеріалах справи квитанції, за подання до суду позову [PERSON] сплачено судовий збір в розмірі 768,40 грн., який підлягає стягненню з [PERSON] на його користь. На підставі викладеного,

Outcome: approved