Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-19 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом посилаючись на те, що [INFO] року померла його дружина [PERSON]. На момент смерті [PERSON] їй та позивачу на праві спільної часткової власності в рівних долях належала приватизована квартира [ADDRESS]. Крім позивача, спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є батьки померлої - [PERSON] та [PERSON], відповідачі по справі. Позивач звернувся до приватного нотаріуса Кравченка О.В. з заявою про прийняття спадщини. В подальшому спадкову справу було передано до Першої київської державної нотаріальної контори, куди він звернувся із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, проте нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що за відсутності державної реєстрації право власності у померлої не виникло. Оскільки позивач не може оформити право на вказане майно у нотаріальній конторі, він просить визнати за ним та відповідачами право власності за кожним по 1/6 частині квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав. Додатково пояснив, що нотаріусом прийнята постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії тому, що у зв'язку з втратою оригіналу свідоцтва про право власності на квартиру було видано його дублікат, і позивачем було повторно в реєстраційній службі зареєстровано право власності на належну йому ? частину квартири за дублікатом свідоцтва, а за [PERSON] за дублікатом свідоцтва не було повторно зареєстровано право власності, проте її право власності було зареєстроване в БТІ за оригіналом свідоцтва про право власності на квартиру. Представник відповідачів не заперечував проти задоволення первісного позову. При цьому [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з зустрічними позовами, в яких просили визнати за кожним з них право власності на 1/6 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], посилаючись на те, що вони є батьками померлої [INFO] року [PERSON], тому після її смерті є спадкоємцями першої черги щодо належного їй на праві власності майна, а оскільки на день смерті [PERSON] належала ? частина квартири [ADDRESS] та є три спадкоємці першої черги після її смерті - батьки та чоловік, кожен з них має право на 1/6 частину вказаної квартири. Оформити право на спадщину у нотаріуса у них немає можливості, оскільки державний нотаріус виніс постанови про відмову їм у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що за відсутності державної реєстрації право власності у померлої не виникло. Представник Оболонської РДА в м. Києві в судовому засіданні при прийнятті рішення поклався на розсуд суду та просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Представник Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності. Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідачів, представника третьої особи - Оболонської РДА в м. Києві, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що первісний позов підлягає частковому задоволенню, а зустрічний - задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 26 травня 1979 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Погребищенського районного управління юстиції у Вінницькій області, про що складено актовий запис №37, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER], виданим 30 травня 2014 року. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на [PERSON]. Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 25 грудня 2006 року КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг» Оболонського району м. Києва на підставі розпорядження №3140 від 25.12.2006 року, квартира [ADDRESS] була зареєстрована на праві спільної частково власності за [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. [INFO] року [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданим 11 червня 2014 року. На підставі розпорядження від 08 серпня 2014 року №180-д видано дублікат свідоцтва про право власності, відповідно до якого квартира [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належить [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. Загальна площа квартири становить 38,80 кв.м. З відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 14 квітня 2015 року, наданої на запит суду, вбачається, що квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] та [PERSON] в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 25 грудня 2006 року. Вказана квартира згідно з даними бюро під обтяженням не перебуває, що також підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна. З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що ? частина спірної квартири на праві власності зареєстрована за позивачем на підставі дубліката свідоцтва про право власності. З довідки форми № 3 від 06 травня 2015 року №12622 вбачається, що [PERSON] з 05 вересня 1984 року зареєстрований у спірній квартирі. З матеріалів спадкової справи вбачається, що [PERSON] 10 липня 2014 року звернувся до приватного нотаріуса Кравченка О.В. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] У зв'язку з передачею спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON], до Першої київської державної нотаріальної контори 04 листопада 2014 року позивач звернувся до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Як вбачається зі свідоцтва про народження серія [NUMBER], виданого 20 січня 1958 року, [PERSON] народилася [INFO] року, батьком записано [PERSON], матір'ю - [PERSON] З матеріалів спадкової справи вбачається, що батьки померлої [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] також зверталися до приватного нотаріуса Кравченка О.В. з заявами від 26 березня 2014 року про прийняття спадщини після смерті [PERSON], після чого звернулися до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою від 31 березня 2015 року про видачу свідоцтва про право на спадщину. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. Згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до п. п. 4.15, 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Постановами державного нотаріуса Першої київської нотаріальної контори Василевської О.П. від 04 листопада 2014 року та 31 березня 2015 року [PERSON], [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на частку в квартирі, яка належала померлій [PERSON], у зв'язку з відсутністю реєстрації права власності померлої на нерухоме майно. Вказані постанови прийняті державним нотаріусом у зв'язку з тим, що за померлою не було зареєстровано у реєстраційній службі, що ? частина квартири належить їй на праві власності на підставі дублікату свідоцтва. Відповідно до вимог чинного законодавства з заявою про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно або змін до записів про державну реєстрацію прав на нерухоме майно може звернутися лише заявник, який реєструє право власності на своє майно. Крім того, як вбачається з матеріалів справи, за [PERSON] право власності на належну їй частину квартири було зареєстроване згідно оригіналу свідоцтва про право власності, який згідно пояснень представника позивача було втрачено. На підставі викладеного судом встановлено відсутність умов для отримання позивачем та відповідачами свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у нотаріуса, тому вимоги позивача про визнання за ним в судовому порядку права власності на 1/6 частину квартири та зустрічні вимоги відповідачів про визнання за ними в судовому порядку права власності за кожним на 1/6 частину квартири [ADDRESS] (загальна площа квартири 39,8 кв.м) в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, підлягають задоволенню. Вимоги позивача щодо визнання за відповідачами права власності за кожним на 1/6 частину квартири [ADDRESS] задоволенню не підлягають, оскільки чинне законодавство не передбачає право позивача заявляти позовні вимоги в інтересах відповідачів. Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір в максимальному розмірі в сумі 3654 грн. Як вбачається з наявного в матеріалах справи звіту ФОП [PERSON] про оцінку майна №FО150402-003 від 02 квітня 2015 року, ринкова вартість квартири [ADDRESS] становить 980136 грн., вартість 1/6 частини квартири складає 163356 грн., виходячи з чого відповідачами було сплачено судовий збір в розмірі 1% від ціни зустрічного позову кожним. З урахуванням викладеного, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог з відповідачів на користь позивача підлягає стягнення судовий збір в розмірі по 816 грн. 78 коп. з кожного, а з позивача на користь кожного відповідача підлягає стягненню по 1633 грн. 56 коп.

Outcome: partial