Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-26 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до Головного територіального управління юстиції в місті Києві, Київської міської ради про визнання права власності. Свої вимоги мотивує тим, що він є власником 1/3 частини квартири [ADDRESS] . [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . Він зареєстрований та проживає у квартирі [ADDRESS] з 23 жовтня 1997 року. 16 листопада 2002 року мати спадкодавця [PERSON] звернулась до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. У той же день їй було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на грошовий вклад з відповідними відсотками та компенсаціями. Він фактично прийняв спадщину, оскільки на день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав разом з останнім за адресою: [ADDRESS] . [INFO] його бабуся [PERSON] померла. Окрім [PERSON] жодна особа з заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] не зверталась. Його представник звернувся до Київського державного нотаріального архіву з проханням видати дублікат правовстановлюючого документа на частину квартири та надав всі необхідні документи. Проте, йому було відмовлено у реєстрації заяви, оскільки для отримання дублікату документа необхідна особиста явка та згода всіх співвласників квартири, стосовно якої було вчинено договір купівлі-продажу. 17 жовтня 2018 року він звернувся до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. 06 листопада 2018 року заступник завідувача Київського державного нотаріального архіву виніс письмову відмову у видачі дублікату правовстановлюючого документа. 27 листопада 2018 року державний нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність у позивача правовстановлюючого документа на спадкове майно. Просить суд ухвалити рішення, яким: - визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] , яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року; - визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 березня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 березня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 березня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22 травня 2019 року Київський державний нотаріальний архів та [PERSON] залучено до участі у справі в якості співвідповідачів. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 грудня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 грудня 2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явився, його представник подав через канцелярію суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (т. 2, а.с. 7). Представник Головного територіального управління юстиції в місті Києві у судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання, в якому просить розглядати справу у відсутність представника управління, підтримала викладене у відзиві на позовну заяву (т. 2, а.с. 4). З відзиву на позовну заяву представника Головного територіального управління юстиції в місті Києві вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову. Зазначено, що Київський державний нотаріальний архів є окремою юридичною особою та позивач не довів належності залучення до участі у справі відповідачем Головне територіальне управління юстиції в місті Києві. Також, не зазначено, яким саме чином управління порушило права та інтереси позивача (т. 1, а.с. 202-204). Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (т. 1, а.с. 244). Представник Київського державного нотаріального архіву у судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність (т. 1, а.с. 217). [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась. Третя особа у судове засідання не з`явилась, направила до суду заяву, в якій просить розглядати справу у відсутність її представника (т. 2, а.с. 5). Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження (т. 1, а.с. 17). [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] (по 1/3 частині) на підставі договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року (т. 2, а.с. 2). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] (т. 1, а.с. 18). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . 16 листопада 2002 року у П`ятій Київській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 967-а до майна померлого [PERSON] (т. 1, а.с. 56-135). Із заявою про прийняття спадщини до П`ятої Київської державної нотаріальної контори звернулась [PERSON] , яка є матір`ю померлого [PERSON] (т. 1, а.с. 57). З позову вбачається, що [PERSON] фактично прийняв спадщину, оскільки на день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав разом з останнім за адресою: [ADDRESS] . Зазначене підтверджується листом Відділу з питань місця проживання/перебування фізичних осіб від 13 листопада 2018 року, з якого вбачається, що [PERSON] з 23 жовтня 1997 року був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та 25 липня 2002 року знятий з реєстраційного обліку у зв`язку зі смертю. Станом на 06 квітня 2002 року за зазначеною адресою зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (т. 1, а.с. 21). Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. З наданої копії спадкової справи вбачається, що [PERSON] не відмовлялась від спадщини. За таких обставин, [PERSON] також вважається такою, що прийняла спадщину після померлого [PERSON] 17 жовтня 2018 року позивач звернувся до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (т. 1, а.с. 14). П`ятою Київською державною нотаріальною конторою направлено запит до Київського державного нотаріального архіву з проханням видати на руки [PERSON] дублікат договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року на квартиру [ADDRESS] (т. 1, а.с. 22). 06 листопада 2018 року заступник завідувача Київського державного нотаріального архіву листом відмовив у видачі дублікату правовстановлюючого документа, мотивуючи це тим, що з такою заявою має особисто звертатись представник позивача [PERSON] (т. 1, а.с. 23). 27 листопада 2018 року державний нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність у позивача правовстановлюючого документа на спадкове майно (т. 1, а.с. 27). У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ним право власності на спадкове майно, а саме на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . Спадкоємцями [PERSON] є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] [PERSON] [INFO] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] (т. 1, а.с. 144). Спадщину після смерті [PERSON] прийняли [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується наданою суду копією спадкової справи № 371/2010 до майна померлої [PERSON] (т. 1, а.с. 141-185). Згідно ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. За таких обставин, враховуючи, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS] , частка кожного із спадкоємців за законом складає 1/9 частини спадкового майна. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Враховуючи те, що у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому суд вважає за можливе визнати за [PERSON] право власності на спадщину - 1/9 частину квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] , у порядку спадкування за законом. Позивач також, просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] , яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року у зв`язку з відсутністю у нього правовстановлюючого документа. Враховуючи те, що позивачем було втрачено оригінал договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року, суд вважає за можливе визнати за [PERSON] право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково. Відповідно до ч. 3 розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Outcome: partial