Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-03 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON] , [PERSON] про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, мотивуючи своє звернення тим, що добровільно знятися з реєстраційного обліку у будинку, де він проживає відповідачі не бажають. В позовній заяві позивач зазначає, що на підставі Договору дарування частки житлового будинку від 09.04.2008 р. він є власником Ѕ частки житлового будинку по [ADDRESS] . У належній йому частині будинку проживали та було зареєстровано [PERSON] та її сина [PERSON] . Починаючи з квітня 2016 року відповідачі у належній йому частині будинку не проживають, житловою площею не користуються по даний час, речей в будинку не тримають. Вказує, що [PERSON] обіцяла йому зареєструватись у своєї матері [PERSON] по [ADDRESS] , однак до цього часу так і не знялась з реєстрації за його місцем проживання. 07.08.2020 р., за місцем роботи [PERSON] по [ADDRESS] , магазин « [INFO] », він звернувся до останньої з вимогою про добровільне зняття з місця реєстрації, однак остання відмовилась. Тому, змушений звернутися до суду з даним позовом та просить визнати [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , такими, що втратили право користування житловим приміщенням в будинку [ADDRESS] . Ухвалою судді від 02.10.2020 у справі відкрите спрощене позовне провадження, а також роз`яснено відповідачу право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. Розгляд справи по суті вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Позивачу направлено копію ухвали про відкриття провадження, а відповідачам копію ухвали та копію позову з додатками рекомендованими повідомленнями. Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило. У відповідності до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених вимог на підставі представлених доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до таких висновків. Згідно зі ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що згідно Договору дарування частки житлового будинку від 09.04.2008 р. [PERSON] є власником1/2 частки житлового будинку по [ADDRESS] (а.с.5-10). Згідно даних будинкової книги по [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.13-14). Згідно Довідки квартального комітету № 10 Виконавчого комітету Уманської міської ради № 198 від 01.09.2020 р., виданої [PERSON] , який проживає та зареєстрований по [ADDRESS] , про те що [PERSON] та [PERSON] зареєстровані, але не проживають по [ADDRESS] , з 2016 року про що свідчать сусіди [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також свого майна не мають (а.с.11). Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб. Згідно положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Згідно ч.2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Основні підстави втрати права користування жилим приміщенням зазначені у ч.2 ст. 107 Житлового кодексу України - у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття. Стосовно вищезазначеної статті надав роз`яснення Верховний Суд України у постанові «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України». В п. 11 зазначено наступне: відповідно до ст. 107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це. Суд враховує, що житловий будинок [ADDRESS] належить позивачу, відповідачі не проживають у житловому будинку з 2016 року, а тому позов підлягає до задоволення.

Outcome: approved