Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-04 00:00:00

[PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до суду із позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НК Буд» (далі по тексту - відповідач), відповідно до якого просив стягнути на свою користь з відповідача пеню (неустойку) у період з 19.07.2017 по 28.09.2018 у розмірі 93 988, 12 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 23.03.2017 між сторонами було укладено Договір підряду № 23/03, за умовами якого відповідач зобов`язався виконати підготовчі та ремонтно-оздоблювальні роботи житлових приміщень будівлі за адресою: [ADDRESS] у встановлені даним Договором строки, а позивач зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи. Строк виконання робіт - 90 календарних днів. Позивач виконав умови Договору, вніс авансовий платіж в розмірі 96 353, 00 грн. Акт приймання-передачі виконаних робіт підписано сторонами 13.10.2017, тобто з простроченням більше ніж на 200 календарних днів. Загальну вартість робіт в розмірі 313 293, 76 грн. була сплачено позивачем. Оскільки відповідачем було допущено прострочення виконання умов Договору, позивач, на підставі п. 16.2. Договору просить стягнути на свою користь неустойку (пеню) в розмірі 93 988, 12 грн. за період з 19.07.2017 по 28.09.2018 (30 % суми виконаних робіт за 436 дні прострочення виконання зобов`язання). Представник відповідача в своєму відзиві заперечував проти позовних вимог, просив відмовити в їх задоволенні з підстав їх необґрунтованості та безпідставності. Зазначає, що відповідачем чітко дотримувався строків виконання робіт, доказів того, що на адресу відповідача у зв`язку з несвоєчасним виконанням умов Договору направлялись будь-які претензії, матеріали справи не містять. Крім того, Акт виконаних робіт не був підписаний 18.07.2017, оскільки позивач не сплатив залишок коштів згідно графіку фінансування в розмірі 25 393, 76 грн. Крім того, не здійснивши повного розрахунку, позивач вселився у відремонтовану квартиру 19.07.2017, тобто одразу після того, як відповідач виконав умови Договору у визначений Договором строк. Залишок коштів позивачем сплачено з порушенням умов Договору, 18.10.2017 замість 18.07.2017. При цьому, позивач в Акті виконаних робіт вказав, що жодних претензій до відповідача не має. Матеріали справи також не містять доказів порушення відповідачем зобов`язань за Договором підряду, які б слугували підставою для стягнення з останнього неустойки (пені). 12.10.2018 ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Трусової Т.О. справу передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва. 20.03.2019 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. справу прийнято до свого провадження, позовну заяву залишено без руху. 24.05.2019 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. по справі відкрито провадження в загальному позовному провадженні з проведенням підготовчого засідання. 06.09.2019 від представника відповідача надійшов відзив. 09.09.2019 від представника відповідача надійшла заява про застосування позовної давності. 20.11.2019 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті. В судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник відповідача заперечував проти позовних вимог, просив відмовити в їх задоволенні. Суд, заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на таке. За змістом ч. 1 ст. 639 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ч.1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Згідно ч. 1 ст. 853 ЦК України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Відповідно до ч. 1 ст. 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Так, з матеріалів справи вбачається, що 23.03.2017 між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «НК БУД» укладено Договір підряду № 23/03 (далі по тексту - Договір), відповідно до умов якого Підрядник (відповідач) зобов`язується власними або залученими силами та засобами відповідно до Технічного Завдання (Додаток № 1 до Договору), чинних будівельних норм та умов Договору виконати підготовчі та ремонтно-оздоблювальні роботи житлових приміщень будівлі за адрсеою: [ADDRESS] у встановлені даним Договором строки, а Замовник зобов`язується прийняти та сплатити виконані роботи (за умови їх належного виконаня) (Розділ 2 Договору). Згідно пп. 3.2. Договору, строк виконання робіт визначається графіком виконання робіт (Додаток № 2) за умови виконання п. 3.1. Договору та становить 90 календарних днів. Відповідно до п. 32.5. Договору, строки виконання рементних робіт можуть змінюватись за згодою сторін із внесенням відповідних змін та (або) доповнень у Договоруі шляхом підписання додаткової угоди у разі відсутності централізованого водопостачання на об`єкті, настання форс-мажорних обставин, порушення Замовником строків фінансування ремнтних робіт відповідно до п. 9.1.1. Договору, внесення Замовником змін у обсяг або характер робіт за Договором. Датою повного завершення ремонтних робіт за даним Договором є дата підписання сторонами акту приймання-передачі чи іншого документу, відповідно до вимог чинного законодавства України (п. 3.6. Договору). Відповідно до п. 5.4. Договору, Замовник зобов`язаний забезпечити своєчасне фінансування ремонтних робіт, прийняти в установленому порядку та оплатити виконані роботи у строки, встановлені цим Договором. Згідно п. 6.5. Договору, Замовник має право вимагати від Підрядника сплату штрафних санкцій згідно п. 16.2., якщо затримка робіт веде до порушення строків, передбачених Договором, і закінчення робіт у строк, визначений Договором у п. 3.2. стає неможливим. В свою чергу, Підрядник зобов`язаний відповідно до п. 7.1. Договору, виконати якісно та у встановлені Договором строки в погодженому сторонами обсязі, з погоджених сторонами матеріалів ремнонтні роботи відповідно до проектної та кошторисної документації, чинних будівельних норм і правил та законодавства України. Згідно п. 8.3. Договору, Підрядник має право отримувати оплату за належно виконані роботи у порядку, передбаченому Розділом 9 Договором. Відповідно до п. 14.1. Договором, передача Підрядником закінчених робіт і приймання їх Замовником оформлюється актом приймання-передачі виконаних робіт. Згідно Графіку робіт [ADDRESS] , позивач мав би оплачувати роботи за Договором підряду: 21.05.2017 - 50 000, 00 грн., 07.06.2017 - 50 000, 00 грн., 23.06.2017 - 50 000, 00 грн., 08.07.2017 - 60 000, 00 грн., 18.07.2017 - залишок. Згідно наданих до матеріалів справи квитанцій позивачем було оплачено зазначені роботи винаступні строки: 23.03.2017 - на суму 77 900, 00 грн., 18.05.2017 - на суму 50 000, 00 грн., 07.06.2017 - на суму 50 000, 00 грн., 23.06.2017 - на суму 50 000, 00 грн., 07.07.2017 - на суму 60 000, 00 грн., 18.10.2017 - на суму 25 393, 76 грн. Позивач, обгрунтовуючи свої позовні вимоги, зазначає, що відповідачем було допущено порушення умов Договору підряду, несвоєчасно закінчено комплекс ремонтних робіт, внаслідок чого позивач має право на отримання пені у відповідності до вимог п. 16.2. Договору. Крім того, позивач вказує, що внаслідок прострочення виконання зобов`язань за Договором відповідачем позивач не мав можливості проживати у своїй квартирі, у з`язку з чим поніс збитки. Відповідно дост.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. За змістом ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1 ст.530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Відповідно до п. 16.2. Договору підряду, у разі порушення Підрядником строків закінчення робіт, зазначених у п. 3.2. Договору, Підрядник зобов`язується сплатити Замовнику неустойку в розмірі 1 % від загальної вартості робіт та матеріалів, затверджених відповідними додатками до цього Договору,за кожний день прострочення (за виключенням випадків, коли Замовник порушує строк здійснення платежів і таке порушення оплати не викликане недоліками, дефектами чи неякісним виконанням робіт), але не більше ніж 30 % від загальної суми. Так, судом встановлено, що остаточний розрахунок з відповідачем позивач провів 18.10.2017, сплативши грошові кошти в розмірі 25 393, 76 грн. На виконання умов Договору підряду 13.10.2017 між сторонами підписано Акт виконаних будівельно-монтажних робіт на загальну суму 313 293, 76 грн. та Акт надання послуг № 293, відповідно до якого ремонтно-оздоблювальні роботи були надані на загальну суму 313 293, 76 грн. При цьому, позивач, підписуючи Акт надання послуг № 293, своїм підписом засвідчив, що будь-яких претензій по об`єму, якості та строкам виконаних робіт (надання послуг) не має. Будь-яких інших доказів щодо порушення відповідачем умов Договору підряду, як і доказів того, що позивач звертався до відповідача з відповідною вимогою щодо усунення таких порушень позивачем до матеріалів справи не надано. Крім того, як вбачається з матеріалів справи, Акт надання послуг дійсно був підписаний не в строк, визначений Договором підряду 18.07.2017, а лише 18.10.2017. Однак позивачем не доведено тієї обставини, що Акт не підписаний в строк саме з вини відповідача. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Положеннями ч. 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. При цьому, відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст.77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до підходу, зазначеного в рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. За таких обставин, позивачем в розумінні положень ст. 12, 81 ЦПК України, не надано до матеріалів справи доказів того, що відповідачем порушено умови Договору підряду від 23.03.2017 та наявні підстави для застосування положень п. 16.2. Договору підряду та стягнення з відповідача пені за несвоєчасне виконання зобов`язань в розмірі, визначеному позивачем. Отже, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову не знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про відмову у задоволенні позову за його недоведеністю. Щодо застосування строків позовної давності суд вважає за необхідне зазначити наступне. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ч. 1 ст. 256 ЦК України). Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України). Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України). Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ч. 1 ст. 257 ЦК України). Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог , зокрема, про стягнення неустойки (штрафу, пені) (п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України). Враховуючи все вище викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відмови у позові у зв`язку із закінченням строків позовної давності, оскільки в судовому засіданні не знайшли підтвердження обставини щодо порушення прав позивача, при цьому наявні підстави для відмови в позові по суті вимог. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed