Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-05 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до ТОВ «Голдберрі», [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 14.01.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29.01.2020 року цивільну справу передано за підсудністю на розгляд до Солом`янського районного суду м. Києва, до якого справа надійшла 08.04.2020 року. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28.07.2020 року закрито підготовче провадження та перейдено до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. У позові та у відповіді на відзив позивач просив визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права, принижує честь, гідність і ділову репутацію [PERSON] , інформацію, поширену [INFO] відповідачем 1 - ТОВ «Голдберрі» та відповідачем 2 - журналістом програми «ШУСТРОВА LIVE» [PERSON] в ефірі програми « [INFO] » на телеканалі «ЕСПРЕСО» (Товариство з обмеженою відповідальністю «Голдберрі»), а також [INFO] на сайті [INFO] , про те, що «[PERSON] фінансує власника [PERSON] », « [PERSON] через фірму в Австрії фінансує родину власника телеканалу NewsOne народного депутата від «Опозиційного блоку» [PERSON] », «Спецмонтаж» ... виробляє системи вентиляції. З березня 2018 року вона розпочала експортні поставки до ЄС. Першим і єдиним замовником компанії на території Євросоюзу виявився австрійський будівельний холдинг «STRABAG»,«Особливістю співпраці компаній [PERSON] та [PERSON] є закритий тендер і цінова політика замовлень в два з половиною рази вищою за ринкову», «навесні 2018 року КАСПІ купує інженерно-конструкторські проекти у компанії «СПЕЦМОНТАЖ». Загалом 16 проектів вартістю від 200 до 760 тис. євро кожен. Ці проекти не оподатковувались», «товарно-транспортна накладна, згідно якої [PERSON] (КАСПІ ЛТД) купує у [PERSON] (СПЕЦМОНТАЖ ЛТД) проекти загальною вартістю щонайменше понад півмільйона євро», «КАСПІ є звичайною прокладкою між [PERSON] і фірмою [PERSON] », «продаж проектів та вентиляційних каналів є нічим інакшим як переливанням грошей з однієї кишені до іншої. За цією схемою пройшли мільйони доларів», «факти свідчать про те, що гроші наближеного до [INFO] ». Також просив зобов`язати відповідача 1 та відповідача 2 в триденний строк з дня набрання рішенням суду в цій справі законної сили спростувати поширену [INFO] в ефірі програми « [INFO] » на телеканалі «ЕЄПРЕСО» (Товариство з обмеженою відповідальністю «Голдберрі») та [ADDRESS] та [INFO] на сайті [INFO] інформацію у такий самий спосіб, як вона була поширена, а саме шляхом оприлюднення в ефірі телеканалу «ЕСПРЕСО» та на сайті [INFO] спростування наступного змісту: «Спростування: Інформація, поширена Товариством з обмеженою відповідальністю «Голдберрі» та журналістом програми « [INFO] » [PERSON] , [INFO] в ефірі програми « [INFO] » на телеканалі «ЕСПРЕСО» (Товариство з обмеженою відповідальністю «Голдберрі»), [INFO] на сайті [INFO] , про те, що «[PERSON] фінансує власника [PERSON] », « [PERSON] через фірму в Австрії фінансує родину власника телеканалу NewsOne народного депутата від «Опозиційного блоку» [PERSON] », «Спецмонтаж» ... виробляє системи вентиляції. З березня 2018 року вона розпочала експортні поставки до ЄС. Першим і єдиним замовником компанії на території Євросоюзу виявився австрійський будівельний холдинг «STRABAG»,«Особливістю співпраці компаній [PERSON] та [PERSON] є закритий тендер і цінова політика замовлень в два з половиною рази вищою за ринкову», «навесні 2018 року КАСПІ купує інженерно-конструкторські проекти у компанії «СПЕЦМОНТАЖ». Загалом 16 проектів вартістю від 200 до 760 тис. євро кожен. Ці проекти не оподатковувались», «товарно-транспортна накладна, згідно якої [PERSON] (КАСПІ ЛТД) купує у [PERSON] (СПЕЦМОНТАЖ ЛТД) проекти загальною вартістю щонайменше понад півмільйона євро», «КАСПІ є звичайною прокладкою між [PERSON] і фірмою [PERSON] », «продаж проектів та вентиляційних каналів є нічим інакшим як переливанням грошей з однієї кишені до іншої. За цією схемою пройшли мільйони доларів», «факти свідчать про те, що гроші наближеного до [PERSON] [INFO] » - рішенням Голосіївського районного суду міста Києва визнана недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права, принижує честь, гідність і ділову репутацію [PERSON] ». В обґрунтування позову посилався на те, що [INFO] в ефірі програми « [INFO] » на телеканалі «ЕСПРЕСО» (ТОВ «Голдберрі») журналістом програми « [INFO] » [PERSON] було поширено вказану інформацію. Відео зазначеної програми було розміщено [INFO] на сайті [INFO] ([INFO] ). [INFO] на сайті [INFO] було розміщено таке саме відео під назвою « [INFO] » ([INFO] ), тобто поширено таку ж саму недостовірну інформацію. Також [INFO] було розміщено інформацію наступного змісту: « [INFO] » на сайті [INFO] ([INFO] ). Крім того, [INFO] на сайті [INFO] ( [INFO] ) було розміщено інформацію, зокрема, наступного змісту: «Як друг [PERSON] фінансує власника [PERSON] . Розслідування. Відомий дружбою з президентом РФ [PERSON] російський олігарх [PERSON] через фірму в Австрії фінансує родину власника телеканалу NewsOne народного депутата від «Опозиційного блоку» [PERSON] . Про це йдеться в розслідуванні журналіста програми « [INFO] » на Еспресо.ТУ [PERSON] .» Також відео програми « [INFO] » на телеканалі «ЕСПРЕСО» було розміщено [INFO] на YouTube - каналі Espreso.TV ([INFO]). Крім того, запис програми знаходиться у вільному доступі в мережі Інтернет. Станом на [INFO] лише на YouTube - каналі телеканалу «ЕСПРЕСО» більше 200 тисяч підписників. Отже, факт поширення відповідачами інформації підтверджується копією запису програми « [INFO] » на телеканалі «ЕСПРЕСО» від [INFO], роздруківками з сайтів, відповідними електронними доказами. Таким чином, відповідачі поширили зазначену недостовірну інформацію про позивача необмеженому колу осіб. При цьому, виходячи зі змісту поширеної інформації, однозначно випливає, що відповідачі, поширюючи інформацію, що не відповідає дійсності, використовуючи стверджувальні конструкції, які не є оціночним судженням, намагались переконати необмежене коло осіб у непорядності позивача, зневазі до норм людської моралі, діяльності під впливом, тим самим дискредитуючи позивача в очах суспільства. Вважає, що зазначена публічно поширена інформація про позивача є недостовірною, такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію, а тому підлягає спростуванню, з огляду на наступне. Так, на думку позивача, висловлювання містить конкретні фактичні дані: «[PERSON] фінансує власника NewsOne [PERSON] », « [PERSON] через фірму в Австрії фінансує родину власника телеканалу NewsOne народного депутата від «Опозиційного блоку» [PERSON] », «Спецмонтаж» ... виробляє системи вентиляції. З березня 2018 року вона розпочала експортні поставки до ЄС. Першим і єдиним замовником компанії на території Евросоюзу виявився австрійський будівельний холдинг «STRABAG», «Особливістю співпраці компаній [PERSON] та [PERSON] є закритий тендер і цінова політика замовлень в два з половиною рази вищою за ринкову», «навесні 2018 року КАСПІ купує інженерно-конструкторські проекти у компанії «СПЕЦМОНТАЖ». Загалом 16 проектів вартістю від 200 до 760 тис. євро кожен. Ці проекти не оподатковувались», «товарно-транспортна накладна, згідно якої [PERSON] (КАСПІ ЛТД) купує у [PERSON] (СПЕЦМОНТАЖ ЛТД) проекти загальною вартістю щонайменше понад півмільйона євро», «КАСПІ є звичайною прокладкою між [PERSON] і фірмою [PERSON] ». «продаж проектів та вентиляційних каналів є нічим інакшим як переливанням грошей з однієї кишені до іншої. За цією схемою пройшли мільйони доларів», «факти свідчать про те, що гроші наближеного до [INFO] ». Посилається на те, що недостовірна інформація, поширена відповідачами, спростовується простою перевіркою такої інформації. Так, ТОВ «Спецмонтаж», одним із засновників якого є батько позивача, має інший ідентифікаційний код юридичної особи (30037438), ніж той, який зазначений у «розслідуванні» Еспресо TV. Товариство не здійснює та не може здійснювати зовнішньоекономічну діяльність, про що свідчать коди видів економічної діяльності, якими займається ТОВ «Спецмонтаж». Зазначені факти відображені у відкритому доступі у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, та їх легко перевірити. Позивач ніколи не був та не є на даний момент членом політичної партії «Опозиційний блок». Зазначена інформація без труднощів перевіряється на веб-сайті Верховної Ради України, а також на веб-сайті Центральної виборчої комісії України, які є загальнодоступними та на сторінках яких міститься інформація щодо [PERSON] , зокрема: безпартійний, самовисування. Позивач на момент оприлюднення відповідачами вищезазначеної недостовірної інформації не мав у власності корпоративних прав у Товаристві з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ» (логотип NewsOne). Зазначені факти відображені у відкритому доступі в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Вважає, що зазначеною інформацією відповідачі намагаються донести до необмеженого кола осіб начебто встановлені ними факти про діяльність позивача під впливом іноземних осіб, що не узгоджується із його статусом як народного депутата України та може свідчити про порушення ним присяги народного депутата України. Наслідком поширення вказаної інформації стало з посиланням на вказане вище розслідування журналістів телеканалу «Еспресо» звернення голови депутатської фракції Політичної партії «НАРОДНИЙ ФРОНТ» [PERSON] з трибуни парламенту під час десятого засідання дев`ятої сесії Верховної Ради України VIII скликання 20.09.2018 року (http://iportal.rada.gov.ua/meeting/stenogr/show/6900 html) до Служби безпеки України щодо результативного розслідування цих фактів. Вказує на особливість ділової репутації позивача, який є публічним політиком та був народним депутатом України, співголовою групи з міжпарламентських зв`язків з Республікою Кіпр, членом груп з міжпарламентських зв`язків з іншими державами, активний громадський діяч, має нагороди. Поширена відповідачами інформація безпосередньо стосується особи позивача, містить фактичні дані, з яких, за твердженнями відповідачів, вбачається, що позивач вчиняв дії, які не відповідають інтересам української держави та суспільства, порушують норми людської моралі, є образливими для громадян України, крім того, що він є несамостійним у своїй діяльності та судженнях, а підкорюється представникам іноземної держави. Відповідно, інформація відповідачів є недостовірною (недоведеність якої є очевидною), такою, що принижує честь та гідність позивача, порушує його право на недоторканність ділової репутації. Таким чином, на думку позивача, відповідачі намагаються викликати негативну оцінку особи позивача в очах суспільства, дискредитувати його як особистість та як політика, а також надати викривлену інформацію про його публічну діяльність, що спричиняє втрати немайнового характеру, які полягають у необхідності постійно спростовувати цю недостовірну інформацію та тривалість її спростування у часі, ризику неможливості відновлення авторитету позивача, моральних та психологічних страждання позивача, а також у можливому настанні ймовірних інших негативних наслідків, пов`язаних зі зниженням авторитету позивача у суспільстві. Товариство з обмеженою відповідальністю «Голдберрі» (відповідач-1) у відзиві та запереченнях на відповідь позивача на відзив просило в позові відмовити повністю. Представник відповідача мотивував тим, що позивач не надав жодних належних та допустимих доказів поширення відповідачами спірної інформації [INFO] в ефірі програми « [INFO] » на телеканалі «ЕСПРЕСО» та [INFO] , [INFO], [INFO] на сайті [INFO], що, на його думку, є достатньою правовою підставою для відмови в позові. Так, за записом ефіру програми « [INFO] », що транслювалася [INFO] на телеканалі «ЕСПРЕСО», позивач у встановленому законом порядку не звертався. Запис ефіру програми « [INFO] » за [INFO] на телеканалі «ЕСПРЕСО» у відповідача-1 не зберігся, оскільки норма ч. 4 ст. 48 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» зобов`язує зберігати такі записи лише протягом 14 днів. При цьому такий строк тривав до 25.09.2018 року (11.09.2018 + 14 днів). Натомість, вважає представник, адвокатський запит сторони позивача від 27.09.2018 року щодо надання копії запису програми «Шустрова Live» на телеканалі Еспресо TV від [INFO] стосувався не трансляції програми в ефірі телеканалу [INFO] , а розміщення, на думку позивача, запису на веб-сайті [INFO] року. При цьому позивач обчислює 14 денний строк не з моменту трансляції, а з моменту розміщення, на його думку, запису на веб-сайті. Однак встановлений законом14 денний строк обчислюється з моменту трансляції/ретрансляції, а не розміщення записів на веб-сайтах. Таким чином, подання адвокатського запиту про отримання запису підтверджує лише факт подання такого запиту, а не поширення спірної інформації відповідачами в ефірі телеканалу «ЕСПРЕСО» та на сайті [INFO]. При цьому подані позивачем роздруківки з сайтів [INFO] , [INFO] , [INFO] , [INFO] , [INFO] , [INFO] , [INFO] , [INFO] , [INFO] та відеозапис програми [PERSON] не стосуються заявлених позовних вимог, оскільки, по-перше, з наданих позивачем роздруківок вбачається поширення інформації третіми особами, а не відповідачами; по-друге, відповідачі не є ані власниками сайтів, ані авторами статей, роздруківки яких надані позивачем (окрім [INFO] ), а тому не можуть нести відповідальність за інформацію, розміщену третіми особами в мережі Інтернет; по-третє, зазначена у роздруківках інформація відрізняється від інформації, яку просить спростувати позивач у позовній заяві. Крім того, роздруківка «Як друг [PERSON] фінансує власника [PERSON] » з сайту [INFO] також свідчить про необґрунтованість позовних вимог, оскільки більшість інформації, яку просить спростувати позивач, у вказаній роздруківці відсутня, а також позивач не довів, яким чином інформація, розміщена у вказаній роздруківці, порушує його особисті немайнові права. Оскільки позивач не надав належних та допустимих доказів поширення відповідачами спірної інформації [INFO] в ефірі програми « [INFO] » на телеканалі «ЕСПРЕСО» та [INFO], [INFO] року, [INFO] на сайті [INFO], а її поширення є необхідною умовою для задоволення позовів про захист честі, гідності та ділової репутації, то правові підстави для визнання недостовірною визначеної лише позивачем інформації та її спростування відсутні. Крім того, на думку відповідача, позивач просить спростувати інформацію, яка його не стосується, оскільки у частині визначеної позивачем інформації відсутні його ім`я та по-батькові, а в частині зазначених ним фраз про позивача не згадується взагалі, що відповідно до позиції Верховного Суду позбавляє можливості перевірити інформацію на предмет достовірності та її спростування. При цьому відповідач вважає, що наведена позивачем інформація має абстрактний, не конкретний характер, подана через власне його суб`єктивне сприйняття цієї інформації, яка містить звичайне оціночне судження, метафору, яка не може бути витлумачена як фактичні дані, а, відтак, не може бути підтвердженою або спростованою. Також звертав увагу, що позивач не навів обґрунтувань обставин, які б доводили порушення наведеною ним інформацією його суб`єктивних прав або охоронюваних законом інтересів. З огляду на те, що позивачем не доведено ані факту поширення відповідачем усієї визначеної у позові інформації, ані порушення нею особистих немайнових прав позивача, а також враховуючи, що наведена інформація є оціночними судженнями її автора, вважав, що правові підстави для визнання недостовірною спірної інформації та її спростування відсутні. Відповідач-2 про відкриття провадження повідомлявся, а також позовна заява направлялась на його адресу в порядку, передбаченому процесуальним законом, відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав. Суд, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши докази, надані суду, дійшов наступного висновку. [INFO] в ефірі програми «ШУСТРОВА LIVE» на телеканалі «ЕСПРЕСО» (Товариство з обмеженою відповідальністю «Голдберрі») журналістом програми «ШУСТРОВА LIVE» [PERSON] було поширено наступну інформацію: «Від перевірених джерел наша редакція отримала документи, що відкривають одне із можливих джерел фінансування телеканалу NEWSONE. Це угоди компанії «Спецмонтаж» з австрійським холдингом STRABAG. «Спецмонтаж» с компанією батька [PERSON] та виробляє системи вентиляції. З березня 2018 року вона розпочала експортні поставки до ЄС. Першим і єдиним замовником компанії на території Евросоюзу виявився австрійський будівельний холдинг STRABAG, засновником якого з майже третиною акцій є друг [PERSON] - російський металургійний та енергетичний магнат [PERSON] , котрий нині перебуває у санкційному списку США. Особливістю співпраці компаній [PERSON] та [PERSON] є закритий тендер і цінова політика замовлень в два з половиною рази вищою за ринкову. Згідно з цією товарно-транспортною накладною від 01.06.2018 року продавець (компанія з обмеженою відповідальністю «КАСПІ») передає покупцю TOB «STRABAG» вентиляційні канали обсягом 3880 метрів і загальною вартістю один мільйон чотириста три тисячі сто п`ятдесят дев`ять євро. Ім`я і прізвище відправника - [PERSON] (власник компанії «КАСПІ»). В цілому навесні цього року STRABAG придбав у КАСПІ понад 15 тисяч метрів вентиляційних конструкцій на понад 6 мільйонів євро. Вартість становила понад 420 євро за метр, тоді як середня ринкова ціна метру була 120 євро. Так само навесні 2018 року КАСПІ купує інженерно-конструкторські проекти у компанії «СПЕЦМОНТАЖ». Загалом 16 проектів вартістю від 200 до 760 тис. євро кожен. Ці проекти не оподатковувались і товарообіг було ретельно приховано. Ось товарно-транспортна накладна, згідно якої [PERSON] (КАСПІ ЛТД) купує у [PERSON] (СПЕЦМОНТАЖ ЛТД) проект» загальною вартістю щонайменше понад півмільйона євро. До березня цього року ТОВ «КАСПІ» не вело жодної господарської економічної діяльності, а її статутний капітал становив трохи більше тисячі доларів. Цікаво: за які саме проекти ця фірма заплатила «СПЕЦМОНТАЖУ» [PERSON] понад півмільйона євро? Як нам стало відомо, в минулому (з 2011 по 2013 роки) [PERSON] працював комерційним директором київського офісу компанії «СПЕЦМОНТАЖ». Тобто був одним з ТОП-менеджерів у [PERSON] . Скидається на те, що КАСПІ є звичайною прокладкою між [PERSON] і фірмою [PERSON] . А продаж проектів та вентиляційних каналів є нічим інакшим, як переливанням грошей з однієї кишені до іншої. За цією схемою пройшли мільйони доларів, які могли йти на фінансування телеканалу NEWSONE. Щодо контактів [PERSON] та [PERSON] - то ще у 2000 році українські медіа називали [PERSON] причетним до приватизації [PERSON] Миколаївського глиноземного заводу. Нині ж факти свідчать про те, що гроші наближеного до [INFO] ». В подальшому відео програми було розміщено [INFO] ) та [INFO] на сайті [INFO] ([INFO] ), а також [INFO] на сайті [INFO] під назвою « [INFO] » ([INFO] ). Також [INFO] інформацію аналогічного змісту: « [INFO] » на сайті [INFO] ([INFO] ). Крім того, [INFO] на сайті [INFO] ( [INFO] ) було розміщено інформацію, зокрема, наступного змісту: «Як друг [PERSON] фінансує власника [PERSON] . Розслідування. Відомий дружбою з президентом РФ [PERSON] російський олігарх [PERSON] через фірму в Австрії фінансує родину власника телеканалу NewsOne народного депутата від «Опозиційного блоку» [PERSON] . Про це йдеться в розслідуванні журналіста програми « [INFO] » на Еспресо.ТУ [PERSON] .» Позивач вважає, що поширена відповідачами інформація, щодо якої він вимагає спростування, а саме: «[PERSON] фінансує власника [PERSON] », « [PERSON] через фірму в Австрії фінансує родину власника телеканалу NewsOne народного депутата від «Опозиційного блоку» [PERSON] », «Спецмонтаж» ... виробляє системи вентиляції. З березня 2018 року вона розпочала експортні поставки до ЄС. Першим і єдиним замовником компанії на території Євросоюзу виявився австрійський будівельний холдинг «STRABAG», «Особливістю співпраці компаній [PERSON] та [PERSON] є закритий тендер і цінова політика замовлень в два з половиною рази вищою за ринкову», «навесні 2018 року КАСПІ купує інженерно-конструкторські проекти у компанії «СПЕЦМОНТАЖ». Загалом 16 проектів вартістю від 200 до 760 тис. євро кожен. Ці проекти не оподатковувались», «товарно-транспортна накладна, згідно якої [PERSON] (КАСПІ ЛТД) купує у [PERSON] (СПЕЦМОНТАЖ ЛТД) проекти загальною вартістю щонайменше понад півмільйона євро», «КАСПІ є звичайною прокладкою між [PERSON] і фірмою [PERSON] STRABAG», «продаж проектів та вентиляційних каналів є нічим інакшим як переливанням грошей з однієї кишені до іншої. За цією схемою пройшли мільйони доларів», «факти свідчать про те, що гроші наближеного до [PERSON] олігарха могли йти на фінансування українського телеканалу»; є неправдивою, такою, що не відповідає дійсності, порушує права і свободи, принижує його честь, гідність та ділову репутацію. Так, захист честі, гідності і ділової репутації - право громадянина та юридичної особи вимагати через суд спростування недостовірної інформації (відомостей, що не відповідають дійсності або викладені неправдиво), яка принижує їхню честь, гідність чи ділову репутацію або завдає шкоди їхнім інтересам. Відповідно до ч.1 ст.275 Цивільного кодексу України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими гл.3 цього Кодексу. Згідно з ч.1 ст.277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до ст.ст.297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» №1 від 27.02.2009 року, юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації необхідно розуміти, зокрема,: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Відповідно до викладених обставин поширення спірної інформації відбулось шляхом її розміщення на YouTube - каналі Espreso.TV та на сайті [INFO] , які були протягом певного часу відкритими для перегляду та доступні для необмеженого кола осіб. Заперечення відповідача ТОВ «Голдберрі» про те, що всупереч положень Закону України «Про телебачення і радіомовлення» позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження факту поширення відповідачем оспорюваної інформації, оскільки за наведеними позивачем посиланнями інформацію знайти неможливо, а відеозапис сюжету не отриманий у порядку, передбаченому ст.ст. 48,64 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», а єдиним доказом поширення інформації в ефірі може бути лише офіційний відеоматеріал з ефіру телеканалу, якого позивач не надав, суд не приймає до уваги, оскільки такий матеріал зберігається лише протягом 14 днів і відповідачем було видалено спірну інформацію з належних йому ресурсів, а ключовим виступає саме поширення у засобах масової інформації у будь-якому вищезазначеному виді, підтвердженням чого можуть бути похідні докази, зокрема, роздруківками скриншотів із сайту [INFO] за [INFO]. Також на підтвердження поширення спірної інформації позивач надав роздруківки з сайтів: [INFO] під назвою «« [INFO] » спростовує заяву телеканалу « [PERSON] » про причетність до [PERSON] та [PERSON] »; [INFO] під назвою « [INFO] »; [INFO] під назвою « [INFO] »; [INFO] під назвою «До фінансування [PERSON] може бути причетний [PERSON] - [PERSON] »; [INFO] під назвою « [INFO] »; [INFO] під назвою « [INFO] »; [INFO] під назвою «Разоблачения» телеканала «Эспрессо» и главы фракции « [INFO] »; [INFO] під назвою « [INFO] »; [INFO] під назвою « [INFO] », а таокж відеозапис програми [PERSON] за посиланням [INFO] . Надані позивачем докази поширення зазначеної інформації саме відповідачем є належними та допустимими. Відповідно до ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. При цьому недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Негативною необхідно вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Разом з тим, одним із основних питань, яке підлягає вирішенню у цій категорії справ, є визначення характеру поширеної інформації та з`ясування, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та їх правдивість не доводиться. Відповідно до правової позиції щодо різниці між поняттями «оціночне судження» та «факти», ЄСПЛ виходить з того, що правдивість оціночних суджень не піддається доведенню і їх потрібно відрізняти від фактів, існування та реальність яких можна довести на відміну від оціночних суджень. Між тим, поширена інформація в контексті всього повідомлення містить перевірені (за висловом самого автора) твердження, що: «[PERSON] фінансує власника [PERSON] », « [PERSON] через фірму в Австрії фінансує родину власника телеканалу NewsOne народного депутата від «Опозиційного блоку» [PERSON] », «Спецмонтаж» ... виробляє системи вентиляції. З березня 2018 року вона розпочала експортні поставки до ЄС. Першим і єдиним замовником компанії на території Євросоюзу виявився австрійський будівельний холдинг «STRABAG», «Особливістю співпраці компаній [PERSON] та [PERSON] є закритий тендер і цінова політика замовлень в два з половиною рази вищою за ринкову», «навесні 2018 року КАСПІ купує інженерно-конструкторські проекти у компанії «СПЕЦМОНТАЖ». Загалом 16 проектів вартістю від 200 до 760 тис. євро кожен. Ці проекти не оподатковувались», «товарно-транспортна накладна, згідно якої [PERSON] (КАСПІ ЛТД) купує у [PERSON] (СПЕЦМОНТАЖ ЛТД) проекти загальною вартістю щонайменше понад півмільйона євро», «КАСПІ є звичайною прокладкою між [PERSON] і фірмою [PERSON] », «продаж проектів та вентиляційних каналів є нічим інакшим як переливанням грошей з однієї кишені до іншої. За цією схемою пройшли мільйони доларів», «факти свідчать про те, що гроші наближеного до [PERSON] олігарха могли йти на фінансування українського телеканалу»; та оприлюдненням документів фінансово-господарських відносин, нібито, за цих обставин. Тобто, спірна поширена інформація не може бути розцінена як оціночні судження, оскільки стосується певної фактичної поведінки позивача, наявність якої позивач заперечує, тобто, є констатацією фактів, які можуть і мають бути доведені належними доказами, носить конкретний, а не абстрактний характер з посиланням на перевірені джерела та певні документи. Факт - це завжди подія, обставина, яка мала місце і яку можна підтвердити відповідними доказами. Крім того, інформація стосується як позивача, так і його родини, навіть без вказівки ініціалів в деяких висловлюваннях, на чому загострював увагу представник відповідача-1, виходячи з пізнаваності позивач як політичного діяча та посилання на діяльність його родини, а також наявності фото позивача поряд с таким текстом, що виключає будь-які сумніви щодо того, що розповсюджена інформація стосується позивача. Також така інформація є неправдивою, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю «Спецмонтаж», одним із засновників якого є батько позивача - [PERSON] , має інший ідентифікаційний код юридичної особи (30037438), ніж той, який зазначений у «розслідуванні» Еспресо TV. Товариство не здійснює та не може здійснювати зовнішньоекономічну діяльність, про що свідчать коди видів економічної діяльності, якими займається ТОВ «Спецмонтаж», що відображено в даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Позивач на момент оприлюднення вищезазначеної інформації не мав у власності корпоративних прав у Товаристві з обмеженою відповідальністю «НОВИНИ 24 ГОДИНИ» (логотип NewsOne), що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. За загальнодоступною інформацією, що міститься на веб-сайті Верховної Ради України та на веб-сайті Центральної виборчої комісії України, згідно якої [PERSON] є безпартійний, самовисуванець, позивач ніколи не був та не є членом політичної партії «Опозиційний блок». Таким чином, підстав стверджувати, що викладені відповідачами факти щодо поведінки (дій) позивача та його родини є оціночними судженнями, немає. У ч.2 ст.302 ЦК України передбачено обов`язок особи, яка поширює інформацію, переконатися в її достовірності. Аналіз чинного законодавства дає підстави стверджувати про існування презумпції неправдивості відомостей, які завдають шкоди честі, гідності та діловій репутації, а тому обов`язок доведення правдивості такої інформації покладається на особу, яка таку інформацію поширила. Отже, обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34). При цьому, відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Разом з тим, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому і самореалізації кожної окремої особи. Так, ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. У п. 58 рішення Європейського суду з прав людини «Cicad проти Швейцарії» визначено, що будь-яка особа, яка здійснює своє право на свободу вираження поглядів, бере на себе і відповідальність за свої дії, межі якої залежать від конкретної ситуації. Іншими словами, ніхто не може бути звільнений від відповідальності за необґрунтовані, безпідставні звинувачення інших осіб. Стаття 10 Конвенції, яка гарантує свободу вираження поглядів, захищає осіб від відповідальності тільки тоді, коли вони діють добросовісно. Разом з тим, у справі «Дюльдін і Кіслов проти Росії» ( рішення від 31.07.2007 року), у справі «Карпюк та інші проти України» (рішення від 6.10.2015 року) ЄСПЛ зазначив: «37. Суд знову повторює, що свобода вираження являє собою одну з найважливіших основ демократичного суспільства та одну з базових умов його прогресу. Відповідно до ч. 2 ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вона стосується не лише «інформації» або «ідей», які сприймаються схвально або вважаються необразливими, або не викликають інтересу, але й тих, що ображають, шокують або непокоять . Такими є вимоги плюралізму, толерантності та свободи поглядів, без яких не існує «демократичного суспільства». Також у справі Pernav.Italy (рішення від 06.05.2003 року) ЄСПЛ підкреслює, що журналістська свобода також включає можливе звернення до перебільшень або навіть провокацій (п. 39 (a)). У п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями та одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Перелік особистих немайнових прав, які встановлені Конституцією України, цим Кодексом та іншим законом, не є вичерпним (ст. 270 ЦК України). Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. З позиції правової природи, право на захист честі, гідності та ділової репутації є частиною права на повагу до приватного життя, а підстави захисту такого права виникають, як правило, на стику взаємодії права (свободи) на вираження (думки) та права на повагу до приватного життя. Між тим, якщо позивач - публічна особа, вона має бути готовою до підвищеного рівня критики, у порівнянні з приватною собою, в тому числі до критики у грубій формі. Адже публічні особи є об`єктом прискіпливої, інколи доскіпливої уваги суспільства, на яку вони погодилися, коли обрали політичну кар`єру. У п. 21 вказаної вище постанови визначено, що оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. Суд визнає, що позивач є публічною особою, оскільки до публічних фігур відносяться особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальної сфери, спорту чи в будь-якій іншій галузі). Так, у Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи про право на недоторканість приватного життя зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі). У ст.ст. 3,4,6 Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12.02.2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи, зазначено: «оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. У зв`язку з цим межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи». Це правило поширюється і на членів сімей та близьких родичів публічних осіб. Тобто, за публічними особами стежать більше, аніж за пересічним громадянином. З огляду на це, межа допустимої критики щодо політичного діяча (до якого відноситься позивач) чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх діяльності і повинні це усвідомлювати. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, ділова репутація входить до обсягу прав, гарантованих статтею 8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (п. 52 рішення у справі «Frisk and Jensen проти Данії»). Між тим, право на недоторканість ділової репутації та честь і гідність публічної особи підлягають захисту лише у випадках, коли політичний, державний або громадський діяч доведе, що інформація про нього була поширена з явним злим умислом, тобто з нехтуванням питання про їх правдивість чи неправдивість, а не з метою доведення до громадськості особистих тверджень про наміри, позицію, поведінку публічної особи. Отже, позивач повинен довести не тільки факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Так, представник позивача посилався, що протиправними діями відповідачів, а саме намаганням викликати негативну оцінку особи позивача в очах суспільства, дискредитувати його як особистість та як політика, а також надати викривлену інформацію про його публічну діяльність, позивачу завдані втрати немайнового характеру у виді негативних наслідків. Стверджував, що після розповсюдження відповідачами серед широкого кола осіб вищезазначеної інформації позивачу довелось вчиняти конкретні дії, спрямовані на відновлення та захист своїх порушених прав, що свідчить про наявність причинно-наслідкового зв`язку між негативними наслідками та протиправним діянням відповідачів. Однак, в чому саме полягало порушення права, тобто, що поширена інформація або завдала шкоди відповідним особистим немайновим благам позивача, або перешкоджала йому повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право, сторона позивача, окрім загального посилання на визначення такого права, конкретно не сформулювала та доказів на підтвердження таких обставин не надала, настання негативних наслідків не довела. При цьому, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (ч. 1 ст. 277 ЦК України). Як вбачається з матеріалів справи, позивач скористатися наданим правом на відповідь, розмістивши спростування «заяв [PERSON] про причетність до [PERSON] та [PERSON] » на сайтах [INFO] , [INFO] , [INFO] , [INFO]. Отже, позивач таким чином отримав достатню сатисфакцію, а відомості про те, що його реноме в суспільстві змінилось, відсутні. З огляду на викладене, суд, виходячи із засад виваженості, розумності і справедливості, вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Outcome: dismissed