Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом до ДП «Сетам», Подільського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, треті особи - ПАТ «ОТП Банк», [PERSON] , про визнання електронних торгів недійсними. Позовна заява обґрунтована тим, що 05.03.2008 року між [PERSON] та ЗАТ «ОТП Банк» (правонаступник - ПАТ «ОТП Банк») було укладено договір іпотеки № PML-003/071/2008, відповідно до умов якого в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором в іпотеку була передана квартира [ADDRESS] . Як зазначає позивач, в грудні 2016 року йому стало відомо про відкриття виконавчого провадження № 16358401 Подільським РВДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві на підставі виконавчого напису № 9351 від 12.10.2009 року, вчиненого ПН Бондар І. М . на підставі звернення ПАТ «ОТП Банк». 05.10.2016 року майно, передане в іпотеку було продано відповідно до протоколу № 202582. Позивач зазначає, що торги було проведено із порушенням законодавства, а саме: відсутні докази повідомлення [PERSON] про оцінку майна, повідомлення про проведення електронних торгів, порушено порядок оголошення про проведення торгів. За таких обставин позивач просить суд визнати недійсними електронні торги від 05.10.2016 року щодо продажу двокімнатної квартири [ADDRESS] і належить [PERSON] . Позивач свого права на участь у судовому засіданні не використав, до суду звернувся із заявою про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав. Відповідачі також свого права на участь у судовому засіданні не використали, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник ДП «Сетам» подав до суду заперечення на позовну заяву, просив суд відмовити в її задоволенні. Треті особи також в судове засідання не з`явились, про розгляд справи були повідомлені належним чином. Представник [PERSON] звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову заперечував. Представник ПАТ «ОТП Банк» подав до суду заперечення проти позову, просив суд відмовити в його задоволенні. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про відмову у задоволенні позову з таких підстав. Судом достовірно встановлено, що 05.03.2008 року між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] було укладено договір іпотеки № PML-003/071/2008. Відповідно до положень Договору іпотеки, з метою забезпечення належного виконання позичальником умов кредитного договору № ML-003/071/2008, укладеного між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] , в іпотеку передано квартиру [ADDRESS] . (а.с. 8-10) Відповідно до виконавчого напису, вчиненого 12.10.2009 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М., запропоновано звернути стягнення на квартиру за адресою: [ADDRESS] , яка передана в іпотеку ПАТ «ОТП Банк», в рахунок погашення заборгованості в загальному розмірі 562417,90 грн. (а.с. 6 з.в.) Як вбачається з висновку про вартість майна, квартира [ADDRESS] оцінена в розмірі 829943,00 грн. Оцінка квартири проведена на замовлення ВДВС Подільського РУЮ у м. Києві. (а.с. 6) Згідно протоколу проведення електронних торгів № 202582, двокімнатна квартира [ADDRESS] , була продана за стартовою ціною 622457,25 грн. [PERSON] (а.с. 7) Відповідно до Акта про реалізацію предмета іпотеки від 10.11.2016 року, державним виконавцем було підтверджено факт внесення [PERSON] необхідної грошової суми, яка становить вартість лота. (а.с. 121) Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] було видано свідоцтво від 09.12.2016 року ПН КМНО Стрельченко О.В. про право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 50,9 кв.м. та житловою площею 30,7 кв.м. (а.с. 31) Право власності [PERSON] на вищевказану квартиру зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. (а.с. 32) ДП «Сетам» в обґрунтування поданих заперечень проти позову, надав до суду докази правомірності проведення спірних торгів. Відтак, як вбачається з супровідного листа від 16.09.2016 року ДП «Сетам», на адресу державного виконавця, стягувача та боржника яким є [PERSON] направлялось повідомлення про день, час та місце проведення електронних торгів, відомості про лот, початкову ціну лоту та його реєстраційний номер. (а.с. 80) Також, як вбачається з газети «Час Київщини» від 16.09.2016 року та «Улюблена газета» від 20.09.2016 року ДП «Сетам» було оголошено про проведення електронних торгів з продажу квартири [ADDRESS] , повідомлено про дату торгів, номер лота. (а.с. 82, 84) В матеріалах справи містяться також докази направлення позивачу висновку про вартість майна від 31.05.2016 року. (а.с. 93, 94) Позивачем в поданому позові визначено такі підставі незаконності проведення прилюдних торгів: 1) позивача не було повідомлено про оцінку майна; 2) позивача не було повідомлено про час та дату проведення електронних торгів; 3) порушено порядок оголошення про проведення торгів; 4) була обмежена кількість учасників торгів; 5) торги було проведення за звітом про оцінку вартості майна зі спливом 6-місячного строку цієї оцінки. Предметом спору між сторони стало невизнання позивачем прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, що призвели до відчуження на користь [PERSON] спірної квартири. Позивач вказував на численні порушення процедури проведення прилюдних торгів, що на його думку є підставою для визнання цих прилюдних торгів недійсними. Спірні правовідносини регулюються положенням Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), Закону України «Про іпотеку», Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (в редакціях, що діяли на час виникнення спірних правовідносин). Відповідно до ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. За положеннями ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. В даному випадку для забезпечення виконання кредитного зобов`язання між позивачем та Банком було укладено договір іпотеки, предметом якого стала двокімнатна квартира [ADDRESS] . Згідно зі ст. 1 Закону України «Про іпотеку» (далі - Закон) іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Відповідно до ч. 2 ст. 5 вказаного Закону предметом іпотеки також може бути об`єкт незавершеного будівництва, майнові права на нього, інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити право на набуте ним у власність відповідне нерухоме майно у майбутньому. Обтяження такого нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації у встановленому законом порядку незалежно від того, хто є власником такого майна на час укладення іпотечного договору. Згідно із ч. 1 ст. 12 Закону у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. Частина 1 статті 33 Закону встановлює, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. (ч. 3 ст. 33 Закону) Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Стаття 43 Закону регламентує порядок проведення прилюдних торгів. Так, згідно ч. 1 ст. 43 Закону прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Частина 3 ст. 43 Закону передбачає, що організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. На недодержання цієї обставини посилається позивач. Разом з тим, в матеріалах справи містяться докази публікації повідомлення про проведення спірних прилюдних торгів, а саме було опубліковано в газеті «Час Київщини» від 16.09.2016 року та «Улюблена газета» від 20.09.2016 року ДП «Сетам» інформацію про проведення електронних торгів з продажу квартири [ADDRESS] , повідомлено про дату торгів, номер лота. (а.с. 82, 84) Відтак, недодержання цієї вимоги не підтверджується матеріалами справи та спростовується наявними в ній доказами. Згідно ч. 1 ст. 44 Закону у прилюдних торгах мають право брати участь фізичні і юридичні особи, які сплатили гарантійний внесок і можуть відповідно до закону бути покупцями нерухомого майна, що реалізується. Розмір гарантійних внесків не може перевищувати 5 відсотків початкової ціни продажу предмета іпотеки. В матеріалах справи містяться докази того, що покупцем [PERSON] було сплачено гарантійний внесок у встановленому законодавством порядку. Як на підставу недійсності прилюдних торгів позивач посилався на участь у них лише одного учасника та придбання лоту на стартовою ціною, з огляду п. 7.1. Прикінцевих положень Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна. Проте, п. 4.1. Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна передбачає, що організація та проведення прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням вимог Закону України «Про іпотеку». Закон України «Про іпотеку» передбачає інші вимоги до проведення прилюдних торгів. Відтак, судом в цьому не встановлено жодних порушень, адже відповідно до ч. 3 ст. 45 Закону прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною. Позивач також посилається як на підставу недійсності результатів прилюдних торгів на відсутність належного повідомлення боржника про день, час та місце проведення прилюдних торгів, а також про стартову ціну реалізації майна. Проте, в матеріалах справи містяться докази спростування такої обставини, а саме 16.09.2016 року ДП «Сетам», на адресу державного виконавця, стягувача та боржника яким є [PERSON] направлялось повідомлення про день, час та місце проведення електронних торгів, відомості про лот, початкову ціну лоту та його реєстраційний номер. (а.с. 80) Крім зазначеного, позивач також зазначає про те, що спірні торги було проведено на підставі звіту про оцінку іпотечного майна зі спливом 6-місячного строку його дійсності. Відповідно до ч. 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. З матеріалів справи вбачається, що звіт про оцінку майна складено 31.05.2016 року, а електронні торги було проведено 05.10.2016 року. Відтак, 6 місячний строк дійсності оцінки спливав 30.11.2016 року. Таким чином, електронні торги було проведено в межах дійсності звіту про оцінку предмета іпотеки. Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частини 5, 6 ст. 81 ЦПК України регламентуються, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, судом не встановлено законних підстав, для визнання результатів прилюдних торгів недійсними, адже обставини, на які посилається позивач не знайшли свого підтвердження доказами, що містяться в матеріалах справи. Враховуючи все вищевикладене у сукупності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Outcome: dismissed