Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-11 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовною заявою до Токмацької міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме: на 1/2 частину квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями після смерті батька, крім нього, є його мати [PERSON] , яка прийняла спадщину, оскільки на день смерті [PERSON] була зареєстрована з ним за однією адресою та проживала разом. Він проживав окремо від батьків і вчасно не звернувся в нотаріальну контору задля оформлення спадщини після смерті батька, так як була на той час жива мати і проживала разом з ним. З 2006 року він проживав разом з матір`ю та здійснював за нею догляд. [INFO] [PERSON] померла, після її смерті він, з метою оформлення спадщини, звернувся до нотаріальної контори. За життя мати заповіту не склала. Нотаріусом 20 липня 2019 року йому видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті матері на 3/4 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . На час смерті батька ніхто не займався оформленням спадщини і не звертався до нотаріальної контори, ні він, ні мати. В квартирі фактично проживала матір, яка вважала, що разом з ним має можливість в будь який час оформити спадкові права. Постановою нотаріуса від 19.06.2019 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька [PERSON] , в зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. Іншим шляхом можливості оформити в нотаріальній конторі в порядку спадкування 1/4 частки зазначеної квартири він не має. Тому просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до Токмацького міського нотаріального округу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалою судді Токмацького районного суду Запорізької області від 25 липня 2019 року відкрито провадження у справі, ухвалено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Токмацького районного суду Запорізької області від 11 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Маляр Н.В. в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви з клопотанням про розгляд справи за їх відсутності, позов просять задовольнити. Представник відповідача Токмацької міської ради в судове засідання не з`явилася, надала суду заяви з клопотанням про розгляд справи без її участі, рішення по справі прийняти на розсуд суду. Враховуючи, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до частин другої статті 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши письмові докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав: Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до\~ст.13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.76\~ЦПК України доказами є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.1261\~ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини згідно з вимогами ст.1270\~ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст.1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Частина 3 статті 1272 Цивільного кодексу України\~передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що батьками позивача [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] та 20.09.2003, актовий запис № 08. Як вбачається з свідоцтва про право власності на житло від 05 березня 1993 року, [PERSON] та [PERSON] на праві приватної власності належала квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , яка була приватизована згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Довідкою ПП «Токмак-Центр» від 15.05.2018 підтверджено, що [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована та проживала разом з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , з 01.06.1968 по день смерті [PERSON] 02.01.2004. Згідно з повідомленням Токмацької державної нотаріальної контори Запорізької області за №1321/01-16 від 01.08.2019, спадкова справа після [PERSON] , померлого [INFO] , не заводилась. Спадкова справа №9/18 заведена Лопатюк [PERSON] , приватним нотаріусом Токмацького міського нотаріального округу Запорізької області. З копії спадкової справи №9/18 після померлого [INFO] [PERSON] вбачається, що 29 березня 2018 року позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Токмацького міського нотаріального округу Запорізької області Лопатюк Н.І. із заявою про спадкування за законом, зазначивши, що до складу спадкового майна входить квартира за адресою: [ADDRESS] . Особи, які мають права на обов`язкову частку в спадковому майні, відсутні. З Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 23.03.2018 видно, що квартира за адресою: [ADDRESS] , перебувала у спільній частковій власності, з якої Ѕ частка належала [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 12 липня 2019 року, виданого [PERSON] , [INFO] після померлої [INFO] [PERSON] , позивач успадкував ѕ частини квартири [ADDRESS] , 1/2 частина з якої належала спадкодавцю, ј належала [PERSON] , який помер [INFO] , спадкоємцем якого буза дружина - [PERSON] , яка прийняла спадщину, але не оформила свої спадкових прав на праві власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого виконкомом Токмацької міської ради 05 березня 1993 року, зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно з реєстраційним №1513653923110. 19 червня 2019 приватним нотаріусом Токмацького міського нотаріального округу Запорізької області Лопатюк Н.І. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зі змісту якої слідує, що вивчивши документи, подані гр. [PERSON] , адреса місця реєстрації якого: [ADDRESS] , для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька [PERSON] , вказана нотаріальна дія не може бути вчиненою у зв`язку з тим, що [PERSON] був пропущений строк для прийняття спадщини; у видачі свідоцтва про спадщину за законом відмовлено. Таким чином, судом встановлено, що у визначений законом шестимісячний строк позивач не подав заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлого [INFO] батька [PERSON] ,, у зв`язку із чим не може оформити належним чином свої спадкові права. Відповідно до положень ст.3 ЦК України, яка передбачає загальні засади цивільного законодавства, ними, серед іншого, є судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність. Положеннями ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Суд також враховує відсутність заперечень про задоволення позову відповідачем, що не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Таким чином, суд вважає, що позивач строк для прийняття спадщини пропустив з поважної причини, позовні вимоги є законними, обґрунтованими та підлягають до задоволення, у суду є всі підстави задовольнити позов, визначивши строк у межах передбаченого законом загального терміну шести місяців і такий достатній строк може бути два місяці, перебіг якого рахується після набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved