Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до Комунального підприємства «Служба утримання будинків «Митниця» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування позову вказує, що йому на праві власності належить квартира [ADDRESS]. 16.07.2014 року сталося залиття квартири [ADDRESS], яке пов'язане із зривом корінного крану на турбопроводі гарячого водопостачання в ванній кімнаті квартири [ADDRESS], що розташована поверхом вище. Внаслідок цього залиття в його квартирі було пошкоджено покриття стелі, зіпсовано шпалери, пошкоджено паркетний настіл підлоги у кожній кімнаті та кухні квартири. Вказує, що на проведення відновлювального ремонту квартири необхідно 100000 грн. Також вказує, що крім майнової шкоди йому спричинено і моральну шкоду, яку він оцінює в 10000 грн. та яка полягає в тому, що він та його родина вимушені проживати в квартирі, яка має антисанітарійний стан, страждати із-за пошкодженого майна, нервувати. А тому, просить стягнути з Комунального підприємства Служба утримання будинків Митниця Черкаської міської ради на його користь завдану йому матеріальну шкоду в розмірі 100000 грн., моральну шкоду в розмірі 10000 грн. В судовому засіданні 28.10.2014 року позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі, в наступних судових засіданнях представник позивача - [PERSON] позовні вимоги підтримував, а в подальшому їх уточнив. Ухвалою суду від 17.04.2015 року, занесеною до журналу судових засідань, частково задоволено клопотання представника позивача про заміну первісного відповідача з Комунального підприємства Служба утримання будинків Митниця Черкської міської ради на належних відповідачів - [PERSON], [PERSON], [PERSON], притягнуто до участі в справі в якості співвідповідачів - [PERSON], [PERSON], [PERSON]. В судовому засіданні 03.12.2015 року представник позивача [PERSON] - [PERSON] уточнив позовні вимоги та просив стягнути з винної особи на користь позивача [PERSON] вартість відновлювальних робіт квартири в розмірі 35058 грн., витрати за проведення експертизи в розмірі 3700 грн. та моральну шкоду в розмірі 10000 грн. В судових засіданнях 28.10.2014 року, 17.12.2014 року. 21.01.2015 року представник відповідача - КП СУБ Митниця - [PERSON] позовні вимоги не визнала та пояснила, що Комунальне підприємство Служба утримання будинків Митниця Черкаської міської ради надає послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій, у тому числі послуги з обслуговування внутрішньо будинкової системи гарячого, холодного водопостачання в будинку №83 по вул. Гагаріна в м. Черкаси. Однак залиття квартири [PERSON] 16.07.2015 року сталося через те, що в ванній кімнаті квартири [ADDRESS] на гарячому трубопроводі був зірваний корінний кран, тобто залиття сталося внаслідок аварії не на внутрішньо будинковій системі водопостачання, а на внутрішньо квартирній мережі, обовязок підтримувати яку в належному стані покладено на власника квартири. Акт про залиття підписано як представниками КП СУБ Митниця, так і мешканцями квартир №31 - [PERSON] та № 34 - [PERSON] Таким чином залиття квартири № 31 сталося з вини власників квартири № 34, які і повинні відшкодувати завдану позивачу шкоду. А тому, просила відмовити в задоволенні позову до Комунального підприємства Служба утримання будинків Митниця Черкаської міської ради. В судовому засіданні 17.12.2014 року, 21.01.2015 року представник відповідача - КП СУБ Митниця - [PERSON] заперечувала проти задоволення позову до КП СУБ Митниця, пояснивши, що вина за завдану позивачу шкоду внаслідок залиття квартири, повністю лежить на власниках квартири № 34, оскільки вони повинні підтримувати в належному стані внутрішньоквартирну мережу гарячого водопостачання. В судових засіданнях 05.05.2015 року та 16.11.2015 року відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнав та просив відмовити в задоволенні позову. В судових засіданнях 16.11.2015 року та 03.12.2015 року відповідачка [PERSON] позовні вимоги не визнала та пояснила, що оскільки причиною залиття квартири [PERSON] є те, що був зірваний корінний кран на гарячому трубопроводі в їх квартирі, а оскільки вони жодним чином не втручалися в систему водопостачання і не порушували її цілісність то відсутня їх (відповідачів) вина у завданні шкоди позивачу. Також пояснила, корінний кран був зірваний через корозію труби на якій він був встановлений і вони виявити цю корозію можливості не мали, а тому за шкоду, як матеріальну так і моральну, завдану позивачу повинно нести - КП СУБ Митниця Черкаської міської ради, оскільки дане підприємство зобовязано здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання її квартири та квартири позивача. Крім того просила врахувати, що в акті про залиття від 17.07.2014 року та 24.07.2014 року вона також зазначала, що не визнає своєї вини, оскільки корінний кран прогнив за строком давності. В судовому засіданні 03.12.2015 року відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнав та просив відмовити в задоволенні позову. Заслухавши пояснення позивача [PERSON] та його представника [PERSON], представників відповідача - Комунального підприємства Служба утримання будинків Митниця - [PERSON], [PERSON], відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON], свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду встановлені ст. ст. 1166-1167 ЦК України, а також п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди від 27.03.1992 року № 6, п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31.03.1995 року № 4 за змістом яких заподіяна шкода підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла за умови, що дії чи бездіяльність останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК). Законодавство в деліктних зобовязаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача. Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися не припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] разом з дружиною - [PERSON] та сином - [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] (спільна часткова власність). Власниками квартири [ADDRESS] є відповідачі - [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок того, що в ванній кімнаті квартири № 34 цього ж будинку на трубопроводі гарячого водопостачання був зірваний корінний кран, що стверджується актом про аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 17.07.2014 року (а.с 8). Внаслідок витоку води було пошкоджено: кухня 1, стеля (водоемульсійна фарба) - 0,32 кв.м.; кімната 1, стіни (шпалери) - 5 кв.м.; кухня 2, стеля (водоемульсійна фарба) - 1 кв.м.; кухня 2, стіни (шпалери) - 5 кв.м.; кухня 1, стіни (шпалери) - 1 кв.м.; кімната 2, стіни (шпалери) - 0,5 кв.м.; кімната 3, стіни (шпалери) - 2,8 кв.м.; кімната 4, стіни (шпалери) - 5 кв.м.; кімната 4, стеля (водоемульсійна фарба). Даний факт стверджується актом від 17.07.2014 року, складеним комісією Придніпровської СУБ. Крім того, з акту про залиття, аварію, що трапилася на системі гарячого водопостачання від 24.07.2014 року, складеного комісією КП СУБ Митниця, вбачається, що при обстеженні квартири [ADDRESS] встановлено, що паркетна підлога пошкоджена (вздулася), зі слів мешканців - внаслідок заливу від 17.07.2014 року. Відповідно до висновку №20/15 буд. судової будівельно-технічної експертизи від 04.08.2015 року вартість відновлювальних робіт (з урахуванням вартості будівельних матеріалів) квартири [ADDRESS], що на праві власності належить [PERSON], в цінах серпня 2015 року становить 35058 грн. Згідно ст. 177 ЖК Українcької РСР громадяни зобовязані забезпечувати і підтримувати схоронність жилого приміщення, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльність особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справи за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Вина відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] у залитті квартири [ADDRESS], власником якої є позивач [PERSON] стверджується поясненнями свідків [PERSON], [PERSON], допитаних в судовому засіданні. Так, допитаний в судовому засіданні в якості свідка майстер аварійної служби [PERSON], пояснив, що 16.07.2014 року поступила заявка на аварійну службу і він за викликом разом з [PERSON] виїзжав на місце заливу, а саме в квартиру [ADDRESS]. Аварійна ситуація сталася у ванній кімнаті через втручання в мережу гарячого водопостачання, а саме був зірваний корінний кран на системі гарячого водопостачання. Зі слів мешканців, яких в той час в квартирі було двоє, вони хотіли замінити лічильник і зірвали різьбу корінного крану. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] (монтажник аварійної служби) пояснив, що він дійсно 16.07.2014 року разом з [PERSON] виїзжав на місце заливу, а саме в квартиру [ADDRESS]. На підлозі в кімнаті була вода аж до самого порогу вхідних дверей. В ванній кімнаті на системі гарячого водопостачання була зірвана різьба після вентиля. Мешканці квартири пояснили їм, що вони хотіли поміняти лічильники, в одного із них були ключі. Допитані в судовому засіданні в якості свідків [PERSON], [PERSON] пояснили, що причинною аварії є те, що був зірваний корінний кран на системі гарячого водопостачання в ванній кімнаті їх квартири, але з їх боку втручання в систему водопостачання не було. Крім того, в судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] пояснив, що коли 16.07.2014 року стало заливати їх квартиру він піднявся в квартиру відповідачів, а саме в квартиру № 34, що знаходиться поверхом вище, тоді мешканці квартири щось робити в ванній кімнаті, лічильника в той час на системі водопостачання не було. Як визначено п. 13 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України\~від 1 червня 2011 р. № 869 (зі змінами та доповненнями), - внутрішньобудинковою системою гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення є система від зовнішньої стіни будинку (крім транзитних трубопроводів) до першої запірної арматури на відгалуженні від стояка або (у разі її відсутності) трійника (врізки) включно, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку). Відповідачка [PERSON] в судовому засідання пояснила, що корінний кран на системі гарячого водопостачання був зірваний в звязку з тим, що труба гарячого водопостачання проржавіла і в подальшому (після аварії) її було замінено, а саме замінено ту частину, яка проржавіла, від корінного крану до умивальника. Вказані пояснення лише підтверджують той факт, що аварія сталася не на внутрішньобудинковій, а на внутрішньоквартирній мережі системи гарячого водопостачання, за належний стан якої несе відповідальність власник квартири. Оскільки в судовому засіданні встановлено, що майнова шкода завдана позивачу [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] з вини власників квартири № 34 даного будинку [PERSON], [PERSON], [PERSON] що стверджується матеріалами справи та показами свідків даних в судовому засіданні, а тому саме вони мають відшкодувати матеріальну шкоду позивачу [PERSON] За таких підстав, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] в частині стягнення з відповідачів матеріальної шкоди в розмірі 35058 грн. Що стосується моральної шкоди, то відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршенням здібностей потерпілого або позбавленням його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються принципи розумності і справедливості. Як встановлено в судовому засіданні така шкода позивачу [PERSON] була завдана, оскільки залиття квартири позбавило його можливості нормального проживання у квартирі та повноцінно здійснювати належне йому право власності на дану квартиру. Через відмову відповідачів відшкодувати завдану позивачу шкоду позивач позбавлений можливості зробити повноцінний ремонт в квартирі та змушений проживати у квартирі із пошкодженими шпалерами, залитими потолками, пошкодженою підлогою. Неможливість зробити ремонт в квартирі, через відсутність коштів, спричиняє позивачу душевні страждання, які він ніс від самого факту ушкодження його майна та від небажання відповідачів відшкодувати шкоду в добровільному порядку. А тому, суд вважає позовні вимоги щодо моральної шкоди є обґрунтованими, однак виходячи із принципів розумності та справедливості, приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в цій частині частково, стягнувши на користь позивача моральну шкоду в розмірі 2000 грн., оскільки саме ця сума, на думку суду, відповідає рівню душевних страждань позивача та принципам розумності і справедливості. Також на підставі ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача [PERSON] в рівних частках понесені ним та документально підтверджені судові витрати, а саме витрати за проведення експертизи в розмірі 3700 грн. (по 1233 грн. 33 коп. з кожного). Крім того, на підставі ст. 88 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути в рівних частках з відповідачів на користь держави судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме в розмірі 594 грн. 18 коп. (по 198 грн. 06 коп. з кожного), з яких 243 грн. 60 коп. судовий збір в частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди та 350 грн. 58 коп. судовий збір в частині матеріальної шкоди (пропорційно до задоволених позовних вимог). Враховуючи вищенаведене,

Outcome: partial