Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-20 00:00:00

[PERSON] звернувся до Мелітопольського міськрайонного суду з позовними вимогами до [PERSON], в яких просить визначити йому додатковий двомісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої 26.02.2012 [PERSON] до відповідних органів нотаріату. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 26.02.2012 померла його мати [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складалася з земельного паю. Будучі обізнаним про встановлені строки на подачу заяви про прийняття спадщини, він довірився своїй сестрі [PERSON], яка запевнила його, що оформить спадщину на них двох. В грудні 2014 йому стало відомо, що він пропустив строк прийняття спадщини, будучі введеним сестрою в оману. Враховуючи, що строк на прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, а саме: необізнаність про фактичні обставини оформлення спадкових документів внаслідок недобросовісних, неправомірних та/або обману з боку іншого спадкоємця, просить визначити йому додатковий строк. В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали в повному обсязі. Позивач пояснив, що він доглядав матір, за власний рахунок здійснив поховання, а його сестра [PERSON] ніякої участі не приймала, з мамою не спілкувалась, том на його думку, не гідна спадщини. Також, позивач зазначив, що домовився з сестрою про спільне прийняття спадщини і вона пообіцяла йому оформити спадщину на них удвох, він був впевнений, що вона оформлює спадщину, а потім отримав листа від державного нотаріуса, що він є спадкоємцем першої черги, але пропустив строк на прийняття спадщини. На питання суду пояснити яким чином сестра повинна була оформлювати на них спадщину відповісти не зміг, однак зазначив, що довіреності на право відповідачки оформлювати спадкове майно на його імя не давав. Наполягає, що через юридичну необізнаність сестра змогла ввести його в обману. В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив та пояснив, що на цей час будь-яких поважних причин, які б свідчили про поважність причин пропуску шестимісячного строку, позивачем не доведено, юридична необізнаність не є підставою для поновлення строку. Окрім того, зазначив, що дійсно, між братом та сестрою була усна домовленість про поділ майна, що залишилася після смерті батьків [PERSON] залишається будинок, зареєстрований ще на імя померлої бабусі, якій він на цей час розібрав та використовує земельну ділянку, що залишилась, а [PERSON] залишається земельний пай, який вона на протязі всіх років після смерті відкрито використовувала. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та копію витребуваної спадкової справи, суд прийшов до наступних висновків. 26 лютого 2014 померла [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина, що складається з земельної ділянки, зареєстрованої на імя [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку площею 6,4172 га. Спадкоємцями за законом першої черги є [PERSON] та [PERSON] Спадкова справа після смерті [PERSON] заведена на підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини, поданої 16.08.2012. Заяви від імені [PERSON] спадкова справа не містить. Згідно довідки Астраханської сільської ради від 09.08.2012, [PERSON] на момент смерті проживала одна. Також, судом досліджені письмові пояснення керівника ФГ «Наталія», яке є користувачем земельної ділянки, що входить до складу спадкового майна, згідно яких в фермерському господарстві в користуванні знаходилась земельна ділянка (пай), що належав померлій [PERSON] Після її смерті до господарства зверталася донька померлої [PERSON], яка надала довідку нотаріальної контори про прийняття нею спадщини та отримала орендну плату за 2013 та 2014 роки. [PERSON] з аналогічними питаннями до ФК «Наталія» не звертався. Відповідно до ч.1ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно положень ст.ст.1269,1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч.3ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до абз. 6 п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, несприятливі погодні умови. Суд звертає увагу на те, що з дня смерті спадкодавця [PERSON], померлої 26.02.2012 та подання зазначеного позову у грудні 2015 року, пройшло майже чотири роки, зазначена позивачем підстава для задоволення позову, як юридична необізнаність, не може бути визнана такою, що повязана з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для подання заяви про прийняття спадщини. Що стосується посилання позивача на введення його в оману з боку сестри відповідача по справі в частині оформлення спадщини на двох спадкоємців, це твердження не підтверджується жодними доказами, а , навпаки, спростовується наявними в матеріалах справи доказами. Так, в матеріалах спадкової справи міститься заява від [PERSON] про прийняття спадщини після смерті [PERSON], в якій вона вказує про існування ще одного спадкоємця за законом [PERSON] Також, позивач не зміг пояснити яким чином відповідачка могла б оформлювати спадщину на його імя, якщо жодних документів на представлення його інтересів він їй не давав. В пункті 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Суд вважає, що позивачем не доведено поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON], тому підстав для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини суд не вбачає. \~\~\~ \~\~ На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed