Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до [PERSON] , третя особа Управління з питань захисту дітей Міської ради міста Кропивницького про усунення перешкод у спілкуванні з онукою. В обґрунтування вимог посилається на те, що його донька [PERSON] перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] від шлюбу мають доньку - [PERSON] [INFO] . З моменту народження опікувався онукою, приймав активну участь у її вихованні, організації її дозвілля, купував їй одяг, іграшки, продукти харчування. З 13.04.2018 по теперішній час його донька перебуває на стаціонарному лікуванні у КНП «Обласної клінічної психіатричної лікарні Кіровоградської обласної ради» з приводу тяжкого психічного розладу, визнана інвалідом 2 групи по психічному захворюванню та підозрюється у вчиненні вбивства своєї старшої доньки [PERSON] . В зв`язку з цими подіями, відповідач негативно ставиться до його доньки та до нього. Не допускає його до онуки [PERSON], забороняє спілкуватися з нею та брати участь у її вихованні. Просить усунути перешкоди у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] та встановити наступний порядок спілкування з дитиною, а саме щотижня з 17.00 години п`ятниці до 17.00 години неділі, з можливістю брати дитину до місця свого мешкання. В судовому засіданні позивач та його представник [PERSON] вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені у позові, просили його задовольнити. Наголосили на тому, що позивач готовий пройти необхідні курси навчання, заняття, отримати рекомендації психолога, тощо для корекції своєї поведінки при спілкуванні з онукою. З зазначеним питанням звертався до голови Кіровоградського осередку Асоціації психологів гештальт терапевтів, де з онукою працював психолог, однак відповіді не отримав. Відповідач та його представник [PERSON] суду пояснили, що не проти спілкування онуки з дідусем, однак з початку 2018 року [PERSON] проходить курс психокорекційної роботи у Кіровоградському осередку Асоціації психологів гештальт терапевтів. Мати дитини підозрюється у вбивстві її старшої сестри. Мати перебуває у психіатричному закладі на лікуванні. [PERSON] не розповідали, що сталося з сестрою та матір`ю, але ж у дитячому садку їй це розповіли діти. Після чого [PERSON] стала дуже погано спати, боялась засинати і її турбують жахіття. Дитина має нестабільний та мінливий емоційний стан. Вона проявляє ознаки підвищеної емоційної чуттєвості, тривожності, імпульсивності, невпевненості в собі. Дитина мимоволі втягнута у конфлікт між дорослими, що негативно впливає на її емоційний стан. Психолог категорично не рекомендував будь-які зміни, події, що можуть спровокувати емоційне потрясіння. Дитині вкрай необхідні стабільність, спокійна атмосфера найближчого оточення, організація денного режиму щодо вікових потреб та рекомендовано близьким пройти психологічні консультації з психологом, оскільки будь-який вплив на дитину, нагадування ситуації що сталася з матір`ю, тощо може нашкодити її емоційному стану. Вважають, що дідусь повинен пройти консультації з психологом і тільки після проходження психокорекції дитиною та налагодження її психоемоційного стану, можливі зустрічі з нею. Однією з підстав відмови у задоволенні позову вважають те, що мають інформацію, що дідусь має намір організувати зустріч [PERSON] з матір`ю, що може дуже нашкодити психоемоційному стану дитини. Оскільки склалась така ситуація, вважають позов передчасним, і його задоволення можливе тільки після того, як дитина психологічно буде готова зустрітися з дідусем. Просили у позові відмовити. Представник Управління з питань захисту дітей Міської ради міста Кропивницького залишив вирішення питання на розсуд суду, оскільки управління не врегульовує питання участі у вихованні діда та баби. Заслухавши сторін, їх представників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] та [PERSON] з 2012 року перебували у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають дитину [PERSON] [INFO] . Крім того, [PERSON] мала доньку від попереднього шлюбу - [PERSON] . Відповідно до ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.02.2019, яка на час розгляду зазначено цивільної справи оскаржується в апеляційному суді, [PERSON] проживала зі своїм чоловіком та її двома малолітніми дітьми [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . [PERSON] 08.12.2017, перебуваючи за місцем свого проживання по [ADDRESS] разом із малолітньою донькою [PERSON] , перебуваючи у хворобливому стані - хронічні психічні розлади у формі «Органічного психозу з частими поліморфними пароксизмальнимим станами та резидуальним параноідом», що позбавляв її здатності усвідомлювати свої дії та керувати ними, з невстановлених слідством мотивів, вирішила вчинити вбивство. [PERSON] взяла кухонний ніж та не усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, вчинила дії, направлені на позбавлення життя малолітньої [PERSON] . Так, тримаючи в руці ніж, [PERSON] підійшла до [PERSON] , яка перебувала в одній із кімнат будинку та з великою силою, з особливою жорстокістю, лезом ножа стала наносити донці численні удари по голові та обличчю. Від заподіяних тілесних ушкоджень малолітня потерпіла [PERSON] померла на місці події. Після того як малолітня [PERSON] припинила подавати ознаки життя, [PERSON] перенесла труп малолітньої [PERSON] до салону власного автомобіля марки «Daewoo Matiz», та відвезла його до насосної станції Управління водного господарства, розташованої на території Обознівської сільської ради Кіровоградської області, де і залишила, а сама повернулась за місцем свого проживання. На даний час [PERSON] проживає з бабою, дідом та [PERSON] , коли останній повертається із-за кордону, де працює. В матеріалах справи знаходяться результати психодіагностичної та психокорекційної роботи з [PERSON] , з яких вбачається, що з початку 2018 року [PERSON] проходить курс психокорекційної роботи у Кіровоградському осередку Асоціації психологів гештальт терапевтів. Мати дитини підозрюється у вбивстві її старшої сестри. Мати перебуває у психіатричному закладі на лікуванні. [PERSON] не розповідали, що сталося з сестрою та матір`ю, але ж у дитячому садку їй це розповіли діти. Після чого [PERSON] стала дуже погано спати, боялась засинати і її турбують жахіття. Дитина має нестабільний та мінливий емоційний стан. Вона проявляє ознаки підвищеної емоційної чуттєвості, тривожності, імпульсивності, невпевненості в собі. Станом на грудень 2018 року не можливо було надати чітких рекомендацій щодо зустрічей [PERSON] з матір`ю. Емоційний стан її дуже не стійкий і потребував постійного психологічного супроводу. Для того, щоб розуміти доцільність таких зустрічей, треба врахувати такі критерії: - в якому стані знаходиться мати, як вона ставить до доньки, чи усвідомлює ситуацію, чи здатна на безпечну взаємодію з дитиною, чи передбачається участь матері в житті дитини, які цілі переслідує дідусь, [PERSON] , ініціюючи зустрічі [PERSON] з мамою, яким чином доноситься та пояснюється ситуація самій [PERSON] . Рекомендовано дитині стабільні умови проживання та виховання, забезпечення регулярного психологічного супроводу та підтримки. Станом на 23.04.2019 [PERSON] відвідувала корекційні заняття з психологом. Емоційний стан був дуже нестабільним та мінливим. Дитина мимоволі втягнута у конфлікт між дорослими, що негативно впливає на її емоційний стан. На зазначену дату [PERSON] категорично не рекомендовані будь-які зміни, події, що можуть спровокувати емоційне потрясіння. Дитині вкрай необхідна стабільність, спокійна атмосфера найближчого оточення, організація денного режиму щодо вікових потреб. Та рекомендовано зобов`язати дорослих діяти першим чином в інтересах дитини. Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII (далі - Конвенція про права дитини) держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Згідно зі статтею 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. У статті 159 СК України зазначено, що суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Судом встановлено, що між сторонами, після загибелі [PERSON] склались складні стосунки та виник і продовжує існувати конфлікт, в якій мимоволі втягнута [PERSON] , психо-емоційний стан якої став дуже нестабільним, після подій, які відбулись в її родині. Законодавством України закріплено право діда на спілкування зі своїми онуками та право брати участь у їх вихованні. Законодавством також встановлено обов`язок батьків або інших осіб, з якими проживає дитина, не чинити перешкоди у здійсненні бабою та дідом своїх прав щодо виховання онуків та правовий механізм захисту цього права у випадку його порушення в судовому порядку. При цьому, розглядаючи позов про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною суд має дотримуватися розумного балансу на участь у вихованні дитини дідом та іншими членами сім`ї, яким надано таке право. Не забезпечення цього при вирішенні спору може порушити принцип максимально можливого урахуванням інтересів дитини, який закріплено СК України та Конвенцією про права дитини. Позивач надав до суду своє звернення від 27.05.2019 до голови Кіровоградського осередку Асоціації психологів гештальт терапевтів про надання йому можливості отримати консультацію психолога або надання курсу занять, для забезпечення подальшого спілкування з онукою. На що отримав відповідь, що асоціація не має законних підстав ініціювати його зустрічі з онукою. Зазначене свідчить про наявність бажання у позивача дотримуватись інтересів дитині, у її вкрай важкий психоемоційний період життя. Також, суд враховує, що на момент ухвалення рішення суду позивач так і не отримав консультацій з психологом. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Враховуючи рекомендації психолога, стосунки між позивачем та відповідачем, з метою забезпечення прав та інтересів дитини, розумного балансу між забезпеченням права на спілкування діда з онукою, та прав дитини, суд вважає правильним визначити наступний порядок спілкування діда з онукою: дотримуючись режиму навчання, харчування, розвитку та відпочинку дитини, рекомендацій психолога щодо поведінки та спілкування з дитиною, у присутності батька або іншої особи, яка опікується дитиною, протягом двох годин у першу та третю суботу місяця за попередньою домовленістю з батьком або іншою особою, яка опікується дитиною, про місце і час зустрічі. У разі відміни зустрічі у першу або третю суботу місяця з, ініціативи дитини, батька дитини або особи, яка опікується дитиною із збереженням права [PERSON] на таку зустріч з онукою із дотриманням визначеного порядку в наступну суботу після зустрічі що не відбулася. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі ст. 159, 257, 263 СК України,

Outcome: partial