Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

[PERSON] звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про скасування рішення органу опіки та піклування щодо зміни графіку побачень з дитиною. У вказаному позові [PERSON] зазначає наступне. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 05.06.2018р. розірвано шлюб між позивачем та [PERSON] . Позивач є батьком малолітньої [PERSON] , [INFO] , місце проживання якої визначено разом з матір`ю на підставі укладеного між батьками договору. Розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації №547 від 26.09.2019р. позивачу було визначено порядок спілкування з донькою та встановлено наступний графік побачень: перші та треті вихідні місяця з 10-00год. суботи до 18-00год. неділі; перша субота, яка слідує після 09 грудня (день народження доньки) з 10-00год. до 18-00год.; перші вихідні, які слідують після 08 лютого (день народження позивача) з 10-00год. суботи до 18-00год. неділі, зустрічі проводити враховуючи інтереси та бажання дитини. Такий графік позивачем визнаний прийнятним та жодного разу не був ним порушений. Розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації №30 від 22.01.2020р. з незрозумілих для позивача причин було змінено в бік зменшення часу, який позивач може проводити зі своєю дитиною. Вказане розпорядження позивач вважає протиправним та таким, що обмежує права позивача не побачення з дитиною, оскільки зміна вже прийнятого органом опіки та піклування рішення законодавством України не передбачається, а відповідно і не може бути реалізована, з урахуванням приписів ст.19 Конституції України. Відповідач без дотримання будь-яких процедур за заявою [PERSON] змінив власне рішення, прийняте згідно розпорядження №547 від 26.09.2019р. шляхом видання оскаржуваного розпорядження. Окрім того, позивач вважає, що оскаржуване розпорядження порушує принцип рівності осіб перед законом, рівності батьків у своїх правах та обов`язках щодо виховання дитини, а також оскаржуване розпорядження прийняте з порушенням норм Конституції України, Сімейного кодексу України, Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою КМУ №866 від 24.09.2008р. З огляду на викладене, позивач просить визнати незаконним та скасувати розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 22.01.2020р. №30 «Про участь батька у вихованні малолітньої [PERSON] » та стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2020р. відкрито провадження по вищевказаній справі та визначено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 21.02.2020р. надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача Зелінська Н. зазначає, що механізм провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини визначений Порядком провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженим постановою КМУ №866 від 24.09.2008р. Представник відповідача вважає, що на підставі заяви матері дитини, зібраних матеріалів та встановлених обставин справи, з`ясування ставлення дитини до батька, з врахуванням відсутності бажання батька дитини брати участь в засідання Комісії, відповідач в межах наданих йому законодавством повноважень правомірно видав розпорядження №30 від 22.01.2020р., враховуючи вимоги законодавства України та встановлені обставини справи (а.с.28-34). Протокольною ухвалою суду від 10 березня 2020р. до участі у справі залучено Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації та [PERSON] як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (а.с.45-46). 28.05.2020р. до суду надійшла від [PERSON] відповідь на пояснення третьої особи , в які позивач просить задовольнити позовні вимоги (а.с.78-80). 02.06.2020р. від [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив (а.с.87-90). 15.06.2020р. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив (а.с.96-100). Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.09.2020р. закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті. (а.с.108). Вислухавши пояснення учасників справи та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне. Відповідно до рішення Деснянського районного суду м. Києва від 05.06.2018р., шлюб, зареєстрований 25.07.2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві (а/з №628) між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Відновлено [PERSON] дошлюбне прізвище « [PERSON] » (а.с.10-12). Згідно копії свідоцтва про народження, батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.14). Відповідно до копії договору між батьками щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дитини від 27.12.2018р., [PERSON] та [PERSON] визначили місце проживання дитини [PERSON] разом з матір`ю за адресою - [ADDRESS] (а.с.15-16). Відповідно до розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації №547 від 26.09.2019р., визначено порядок спілкування батьку [PERSON] з малолітньою [PERSON] , [INFO] , відповідно до встановленого графіку, а саме: перші та треті вихідні місяця з 10-00год. суботи до 18-00год. неділі; перша субота, яка слідує після 09 грудня (день народження доньки) з 10-00год. до 18-00год.; перші вихідні, які слідують після 08 лютого (день народження позивача) з 10-00год. суботи до 18-00год. неділі, зустрічі проводити враховуючи інтереси та бажання дитини (а.с.17). Відповідно до розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації №30 від 22.01.2020р., визначено порядок спілкування батьку [PERSON] з малолітньою [PERSON] , [INFO] , відповідно до встановленого графіку, а саме: перша та третя субота місяця з 10-00год. до 18-00год.; друга неділя місяця з 10-00год. до 18-00год.; перша неділя, яка слідує після 09 грудня (день народження доньки) з 10-00год. до 18-00год.; перша неділя, яка слідують після 08 лютого (день народження позивача) з 10-00год. до 18-00год.; щовівторка та щочетверга місяця з 19-30 год. до 20-30год. Зустрічі проводити враховуючи інтереси та бажання дитини. Визнано таким, що втратило чинність розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 26.09.2019р. №547 (а.с.18). Згідно наданих Службою у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації матеріалів справи, підставою для прийняття оскаржуваного розпорядження стала заява [PERSON] до служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації з заявою щодо зміни участі батька у вихованні дитини від 21.11.2019р., яка зареєстрована в службі 28.11.2019р. Позивач вважає, що оскаржуване розпорядження №30 від 22.01.2020р. є незаконним, а тому підлягає скасуванню. Пунктами 73,74 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою КМУ №866 від 24.09.2008р. визначено, що у разі виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини один з батьків, що проживає окремо від дитини, подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини. Працівник служби у справах дітей проводить бесіду з батьками, а у разі потреби, також з родичами дитини. До уваги береться ставлення батьків до виконання батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, стан здоров`я дитини та інші обставини, що мають істотне значення. Після з`ясування обставин, що призвели до виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини, служба у справах дітей складає висновок. Участь у вихованні дитини та у разі потреби порядок побачення з дитиною того з батьків, який проживає окремо від неї, встановлюються рішенням районної, районної у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчого органу міської, районної у місті ради з урахуванням висновку служби у справах дітей. Під час розгляду судом спорів між батьками щодо виховання дитини районна, районна у мм. Києві та Севастополі держадміністрація, виконавчий орган міської, районної у місті ради подає суду письмовий висновок про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, місце та час їх спілкування, складений на підставі відомостей, одержаних службою у справах дітей в результаті проведення бесіди з батьками, дитиною, родичами, які беруть участь у її вихованні, обстеження умов проживання дитини, батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються зазначеної справи. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що у вказаному порядку не визначено процедуру розгляду питання щодо зміни графіку участі одного з батьків, з ким не проживає дитина, у її вихованні. Враховуючи, що [PERSON] через два місяці після прийняття розпорядження Деснянською районною в м. Києві державної адміністрації №547 від 26.09.2019р. про визначення способу участі батька у вихованні малолітньої [PERSON] звертається з заявою про зміну участі батька у вихованні дитини, суд приходить до висновку про наявність у батьків спору про способи участі позивача у вихованні дитини. Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини (частини друга і третя статті 11 Закону України «Про охорону дитинства»). Статтею 157 СК України передбачено, що той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. За положеннями статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Відповідно до частини першої статті 19 СК України у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх прав та інтересів до органу опіки та піклування. У частині першій статті 158 СК України визначено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Відповідно до частини другої статті 19 СК України рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 цього Кодексу. Частинами першою, третьою статті 159 СК України встановлено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. З указаного вбачається, що законодавець визначив певний порядок вирішення батьками питання участі у вихованні дитини. Якщо хтось із батьків не погоджується із рішенням органу опіки та піклування, він може звернутися для вирішення спору до суду. У цьому випадку законодавство не вимагає окремого оскарження рішення органу опіки та піклування, оскільки частиною третьої статті 159 СК України встановлено, що суд може зупинити виконання рішення органу опіки та піклування до вирішення спору. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01.04.2020р. по справі 165/2839/17 дійшов наступного висновку: будь-хто із батьків може звернутися до органу опіки та піклування для визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. У разі наявності спору про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, зокрема, якщо орган опіки та піклування не визначив способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, не виключається вирішення такого спору в судовому порядку незалежно від того, хто з батьків звертається з позовом (той, хто проживає з дитиною, чи той, хто проживає окремо) і визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї, що є ефективним способом захисту та не суперечить закону. Частиною 3 ст. 19 СК України визначено, що звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. З огляду на викладене, суд вважає, що розпорядження Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації №30 від 22.01.2020р. про визначено порядку спілкування батька [PERSON] з малолітньою [PERSON] , [INFO] , підлягає скасуванню, оскільки Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, при наявності розпорядження №547 від 26.09.2019р. та спору батьків щодо участі у вихованні дитини, прийняв оскаржуване розпорядження та визначив спосіб участі батька у вихованні [PERSON] , прийнявши на себе повноваження суду, передбачені ч.2 ст. 158 СК України. Відповідно до ст.141 СК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial