Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду до [PERSON] , Кам`янець- Подільської міської ради про спростування недостовірної інформації, захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди. Ухвалою суду від 29.03.2021 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому судовому засіданні. Ухвалою суду від 07.10.2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду. Позивач, в обгрунтування позову вказує, що працює на посаді проректора з науково-педагогічної роботи Кам`янець-Подільського національного університету імені Івана Огієнка і є депутатом Кам`янець-Подільської міської ради 7,8 скликань, головою депутатської фракції «Європейська солідарність» Кам`янець-Подільської міської ради. Відповідач [PERSON] є міським головою Кам`янця-Подільського, депутатом Кам`янець-Подільської міської ради 7 скликання. Під час третьої сесії Кам`янець-Подільської міської ради, яка відбувалася 23 грудня 2020 року, серед інших питань, які розглядалися на сесії, обговорювалися зміни до місцевого бюджету. Близько 10 год.30 хв. 23 грудня 2020 року він завершив свій виступ у сесійній залі Кам`янець-Подільської міської ради. [PERSON] , виконуючи службові обов`язки, в частині головування на засіданні сесії Кам`янец-Подільської міської ради, одразу після завершення його виступу, всупереч Регламенту, розпочав коментувати не виступ по суті, а його особу та допустив свідоме поширення недостовірної інформації відносно нього, а саме: « Гарна маніпуляція, [PERSON] » «…. [PERSON] , Ви забуваєте один момент : Ви десять років грабували це місто, 10 років»… « і тому оцінку Вашим цим рокам роботи , звичайно зараз нададуть, в тому числі , і правоохоронні органи» . Вважає, що зміст розповсюдженої [PERSON] інформації відносно нього, характер його висловлювань, відсутність мовно-стилістичних засобів у вигляді сатири, гіпербол та алегорій, лінгвістичних конструкцій, характерних для оціничних суджень, підкреслює суб`єктивність висловлювання розповсюджувача та стверджує, що [PERSON] поширив недостовірну інформацію відносно нього, яка підлягає спростуванню. Інформація про те, що він десять років грабував місто не відповідає дійсності, оскільки будь-яких протиправних , злочинних дій він не вчиняв, до будь-якої відповідальності, в тому числі, до кримінальної, не притягався. Відповідно до ч.1 ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку та не встановлено обвинувальним вироком суду. Вказує, шо на сьогоднішній день не існує жодного обвинувального вироку суду, яким було б встановлено його вину у вчиненні злочинів, про які заявив відповідач, жодного досудового розслідування з даного приводу стосовно нього також не здійснюється. Вважає, що промова відповідача містить конкретні висловлювання, в яких у стверджувальній формі та досить категоричній, репрезентована негативна інформація щодо нього. Верховний Суд у справі № 761/37180/17 підтвердив, що за відсутності вироку суду щодо вчинення злочину та інших дій, що містять ознаки злочину, інформація є такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи. Тому, просить суд визнати недостовірною інформацію та такою, що порочить та принижує його честь і гідність та ділову репутацію, спростувати на найближчому (із дати набрання судовим рішенням законної сили ) засіданні сесії Кам`янець-Подільської міської ради недостовірну інформацію, поширену на засіданні сесії Кам`янець-Подільської міської ради 23 грудня 2020 року щодо [PERSON] та зобов`язати Кам`янець-Подільську міську раду протягом 20 днів з моменту набрання законної сили рішення суду у даній справі , спростувати недостовірну інформацію, поширену [PERSON] [INFO] щодо [PERSON] , шляхом опублікування на офіційному сайті Кам`янець- Подільської міської ради (https://kam-pod.gov.ua/) тексту рішення суду у даній справі в рубриці «Новини міста» під назвою «Спростування» та стягнути моральну шкоду в розмірі одної гривні. Міський голова [PERSON] від свого імені та від імені Кам`янець-Подільської міської ради звернувся до суду із відзивом, заперечуючи позов, просить у його задоволенні відмовити, обгрунтовуючи тим, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суд повиннен визначити характер такої інформації та визначити чи є вона фактичним твердженням, чи оціничним судженням, оскільки ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Вважає, що діалог, який відбувся між позивачем та відповідачем 23 лютого 2021 року, під час проведення засідання третьої сесії Кам`янець-Подільської міської ради УШ скликання , викладений не в повному обсязі. Певні висловлювання вирвані із контексту всієї промови, що не дає змогу у повній мірі оцінити вислови відповідача, а тому, проаналізувавши діалог міського голови в повному констексті, вважають, що не вбачається порушення особистих немайнових прав позивача, оскільки відповідач висловлював лише свої особисті судження з приводу попереднього врядування містом в цілому, а тому, у жодному разі не міг порушити особисті немайнові права позивача. Представник позивача [PERSON] [PERSON] в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивача, позов підримує у повному об`сязі і просить його задовольнити. Відповідач [PERSON] та представник Кам`янець-Подільської сільської ради в судове засідання не з`явилися, звернулися до суду із заявою про розгляд справи у їх відсутності, позов не визнають та просять у ньому відмовити. Суд розглядає справу у відсутності сторін, на підставі наявних матеріалів справи. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи у повному об`ємі, суд встановив наступне. Позивач [PERSON] працює на посаді проректора з науково-педагогічної роботи Кам`янець-Подільського національного університету імені Івана Огієнка і є депутатом Кам`янець-Подільської міської ради 7,8 скликань та головою депутатської фракції «Європейська солідарність» Кам`янець-Подільської міської ради. Відповідач [PERSON] є міським головою Кам`янця-Подільського, депутатом Кам`янець-Подільської міської ради 7 скликання. Під час третьої сесії Кам`янець-Подільської міської ради, яка відбувалася 23 грудня 2020 року, серед інших питань, які розглядалися на сесії, обговорювалися зміни до місцевого бюджету. Близько 10 год.30 хв. 23 грудня 2020 року [PERSON] завершив свій виступ у сесійній залі Кам`янець-Подільської міської ради. [PERSON] , як головуючий на засіданні сесії Кам`янец-Подільської міської ради, одразу після завершення виступу [PERSON] , розпочав коментувати не виступ по суті, а особу виступаючого, а саме, висловив: « Гарна маніпуляція, [PERSON] . ….Бюджет 2021 року грунтується на показниках роботи у 2020 році, тому бюджет 2021 року мені зовсім не подобається, але він побудований на роботі вашої фракції, яка керувала протягом 5-ти років. Для того, щоб дати оцінку нашій роботі, ми маємо дійсно попрацювати цей рік, показати дійсно ті зміни, які ми хочемо, показати відношення до підприємців… тому ті показники, які зараз виносяться на розгляд до бюджету це ваша за 5 років робота…Але ви забуваєте [PERSON] один момент, ви десять років грабували це місто, десять років» … « і тому оцінку вашим цим рокам роботи , звичайно зараз нададуть, в тому числі , і правоохоронні органи» . Відповідно до ст.28 Конституції України кожен має право на повагу до його гідності. Відповідно до ст.32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Згідно зі ст.10 Конвенції і ч.ч. 2, 3 ст.34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватись своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками та відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. Відповідно до ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. За приписами ч.1 ст.270 Цивільного кодексу України відповідно до Конституції України фізична особа має право на життя, право на охорону здоров`я, право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканість житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості. Даний перелік прав є видами особистих немайнових прав особи, тобто право на повагу до гідності та честі є особистим немайновим правом особи. Згідно ст.274 Цивільного кодексу України обмеження особистих немайнових прав фізичної особи, встановлених Конституцією України, Цивільним кодексом України та законами України можливе лише у випадках, передбачених Конституцією України, Цивільним кодексом України та законами України. Відповідно до статей 297, 299 Цивільного кодексу України честь, гідність і ділова репутація особи є недоторканними. Під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи, як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка грунтується на відповідності її діянь(поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Відповідно до ч.1 ст.277 ЦК України - фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Суд, вирішуючи питання про визнаня поширеної інформації недостовірною, визначає характер такої інформації та з`ясовує, чи вона є фактичним твердженням чи оціночним судженням. Відповідно до ч.2 ст.30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до ст.277 ЦК України предметом судового зажисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинних фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст.10 Конвенції (зокрема, п.46 рішення від 8 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії»). Крім того, у разі якщо позивач є публічною особою, то суд, розглядаючи і вирішуючи справу про захист його гідності, честі чи ділової репутації, повинен ураховувати положення Декларації, а також рекомендації, що містяться у Резолюції № 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи про право на недоторканість особистого життя. У Резолюції зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі). У статтях 3,4,6 Декларації вказується, що оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту свої репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв`язку із тим межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Проте, ухвалюючи рішення в справі про захист гідності, честі чи ділової репутації публічної особи, суд також повинен дотримуватись основоположних принципів права, зокрема презумпції невинуватості. Так, згідно з ч.2 ст.6 Конвенції кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Відповідно до ч.1 ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку та не встановлено обвинувальним вироком суду. Судом встановлено, що на час виступу у сесійній залі 23 грудня 2020 року, відсутнє жодне обвинувачення у вчиненні [PERSON] злочинів щодо розкрадання та грабування майна громади міста на протязі 10 років, про що заявляв міський голова [PERSON]. та не існує жодного досудового розслідування з даного приводу стосовно [PERSON] , що підтверджується Довідкою Міністерства внутрішніх справ України, серії ІІА за № 2013142 станом на 18.02.2021 року, щодо відсутності незнятої чи непогашеної судимості та притягання до кримінальної відповідальності на території України [PERSON] , [INFO] , уродженця села Залуччя Хмельницької області України, Характеристикою на [PERSON] , з грудня 2012 року - доцента кафедри політології і соціології, проректора з науково-педагогічної роботи Кам`янець-Подільського національного університету імені Івана Огієнка. Згідно п.18 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 р. №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини , на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень , крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідачі, на підстві ст.81 ЦПК України та п.18 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 р. №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» не надали суду належних та допустимих доказів, щодо злочинних діянь [PERSON] , крім виражених припущень у відзиві міського голови, а відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України - доказування не може грунтуватись на припущеннях. Відповідно до висновку Експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи від 29 вересня 2021 року за № 21-4155 - висловлювання «Ви десять років грабували місто!» є фактичним твердженням. Експерт вказує, що наданий відеозапис підтверджує публічний характер звернення, а також, що «Інформація» - сукупність мовних висловлювань про світ, події та про стан справ, про ставлення відправника інформації до цих подій. І. - це те, про що читач може довідатись з публікації або почути її. Це можуть бути відомості, як про конкретний стан справ у навколишньому світі або про типові події, так і про те, що думають про навколишній світ ті чи інші люди, у тому числі й автор публікації. І. Може бути нейтральною, позитивною або негативною. «Твердження» - це думка, положення, висловлення, що стверджує що-н. Т. про факти чи події або констатації фактів і подій розпізнаються в тексті за відсутності в реченні маркованості спеціальними вставними конструкціями та прислівниками, що виражають непевність, сумнів, або за наявності маркованості конструкціями, що підкреслюють вірогідність повідомлюваного (наприклад, відомо, точно, достеменно, без сумніву, фактично тощо). Т. можуть бути істинними й хибними. «Оцінка» фактів, подій, осіб передбачає наявність у тексті оцінних слів і конструкцій, зокрема, емоційно-експресивних, які характеризують об`єкт під кутом зору «хороший/поганий» і т. інше. Оцінка не може бути істиною або хибною, однак може підтверджуватися чи не підтверджуватися об`єктивними фактами. «Ви» - займенник, уживається при зверненні до двох чи багатьох осіб або у ввічливій формі до однієї особи. «Десять» - назва числа. «Рік» - одиниця літочислення. «Грабувати» - розбійницьким нападом віднімати що-небудь у когось, викрадати щось; Нещадно експлуатувати, розорювати податками, стягненнями, поборами. «Це» - вказівний займенник, вжитий на позначення конкретного міста. «Місто» - великий населений пункт, адміністративний, промисловий, торговий і культурний центр. Серед зазначених дефініцій єдина лексема «грабувати» в переносному значенні набуває відтінку оціночного значення через аксіологічний маркер «нещадно» (за дефініцією Нещадний - «Який не знає пощади; жорстокий, непримиренний, безпощадний»). Проте наведене висловлювання та контекст її вживання не дає підстав стверджувати, що лексему «грабувати» вжито в переносному значенні, оскільки в сучасній ситуації не можливо «експлуатувати, розорювати податками, стягненнями, поборами» місто. Навпаки, у висловлюванні « Ви десять років грабували це місто! » відсутні лексеми в переносних значеннях. Це вказує на відсутність оцінних компонентів семантики в наведеному висловлюванн. За фукційною характеристикою висловлювання є розповідним неокличним тверженням, що вказує на утвердження певного факту. Висловлювання позбавлене маркерів суб`єктивної модальності і вказівки на вираження суб`єктивно-оцінної позиції мовця. Зважаючи на викладене, суд вважає, що інформацію, яку висловив відповідач у сесійній залі про те, що «Ви десять років грабували місто!» є недостовірною і негативною, вираженою у формі фактичного твердження, адже в ній стверджується про порушення норм діючого законодавства України, а відповідно до Конвенції кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Згідно із ч.4 та ч.7 ст.277 ЦК України - спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформцацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у якій вона була поширена. Аналізуючи викладене суд приходить до висновку, що промова [PERSON] містить конкретні висловлювання, в яких у стверджувальній формі репрезентована негативна інформація щодо [PERSON] , що порочить його честь, гідність і ділову репутацію. Аналіз наведених доказів вказує на те, що інформація поширена відповідачем - [PERSON] , є недостовірною та негативною, а при з`ясуванні характеру такої інформації встановлено, що вона є фактичним твердженням, а не оціночним судженням і оскільки позивач є публічною особою, депутатом, проректором університету, яка неминуче відкривається для прискіпливого висвітлення своїх вчинків та слів та враховуючи норми національного та міжнародного права, прецедентної судової практики Європейського суду з прав людини («Грабчук проти України», «Довженко проти України») щодо презумпції невинуватості, висловлена відповідачем, також публічною особою, міським головою, інформація є такою, що порочить честь і гідність і ділову репутацію позивача, а отже має бути спростована особою, яка поширила інформацію, спростування якої здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена, тому суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] , Кам`янець- Подільської міської ради про спростування недостовірної інформації, захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди - задовольнити частково. Не підлягає задоволенню позовна вимога: зобов`язати Кам`янець-Подільську міську раду протягом 20 днів з моменту набрання законної сили рішення суду у даній справі , спростувати недостовірну інформацію, поширену [PERSON] [INFO] щодо [PERSON] , шляхом опублікування на офіційному сайті Кам`янець- Подільської міської ради (https://kam-pod.gov.ua/) тексту рішення суду у даній справі в рубриці «Новини міста» під назвою «Спростування». На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial