Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, мотивуючи своє звернення тим, що добровільно знятися з реєстраційного обліку у будинку, де він проживає відповідач не бажає. \~ \~ \~ \~В позовній заяві позивач зазначає, що на підставі договору дарування від 15.04.1998 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2736, він є власником Ѕ частини житлового будинку по [ADDRESS] . У належному йому будинку він тимчасово зареєстрував свого знайомого [PERSON] . Відповідач з 2013 року не проживає за вказаною адресою, а проживає по [ADDRESS] , особистих речей відповідача у будинку немає, в утриманні будинку він участі не бере, комунальні послуги не сплачує. На даний час він хоче отримати субсидію, але не може цього зродити, оскільки зареєстрований відповідач, а оплачувати надмірні комунальні послуги він не має змоги, так як являється пенсіонером та має мізерну пенсію. \~ \~ \~ \~Тому, змушений звернутися до суду з даним позовом та просить визнати [PERSON] , [INFO] , таким, що втратив право на користування житловим приміщенням по [ADDRESS] . Позивач [PERSON] в судове засідання не з?явився, попередньо подав на адресу суду заяву в якій просить розглядати справу у його відсутність за станом здоров?я, позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомлений, про що свідчить виклик до суду на сайті Судова влада України від 18.09.2019р., 30.10.2019 р., 26.11.2019 р., в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, відгуку щодо позову не надав. Згідно із ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно зі\~ст. 16 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що на підставі договору дарування від 15.04.1998 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2736, [PERSON] є власником Ѕ частини житлового будинку по [ADDRESS] (а.с.8). Згідно паспорту [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.5-6). Належність позивачу вказаного домоволодіння підтверджується договором дарування земельної ділянки від 15.04.1998р. та технічним паспортом на вказаний будинок від 23.01.1998 р. (а.с.9,10-13). Згідно паспорту та даних будинкової книги по [ADDRESS] зареєстрований [PERSON] , [INFO] (а.с.7,15-17). Згідно довідки виконавчого комітету Уманської міської ради Черкаської області № 39 від 17.04.2019 р. за адресою: [ADDRESS] зареєстрований [PERSON] , 1974 року народження, в будинку який належить [PERSON] , однак за даною адресою не проживає з 2013 року (а.с.14). Згідно пояснювальних записок [PERSON] , [PERSON] від 17 квітня 2019 р. мешканці сусідніх будинків по [ADDRESS] , підтверджують той факт, що гр. [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , не проживає багато років (а.с.18). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 383 ЦК України\~власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб. \~ \~ \~ \~Згідно положень\~статті 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення\~перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2\~ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Основні підстави втрати права користування жилим приміщенням зазначені у ч.2 ст. 107 Житлового кодексу України - у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття. Стосовно вищезазначеної статті надав роз`яснення Верховний Суд України у постанові «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України». В п. 11 зазначено наступне: відповідно до ст. 107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це. \~ \~ \~ \~Суд враховує, що житловий будинок [ADDRESS] належить позивачу, відповідач не проживає у житловому будинку з 2013 року, а тому позов підлягає до задоволення.

Outcome: approved