Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-19 00:00:00

[PERSON] звернувся до Словянського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Миколаївської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що 10 травня 2015 року помер його батько - [PERSON], [INFO], який постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [INFO]. Згідно Свідоцтва про право власності на житло від 29 вересня 1994 року, яке було видане Словянською державною районною електростанцією, квартира розташована за адресою: Донецька область, м. Словянськ, с. Миколаївка, вул. Горького, будинок 3 кв. 38 належить на праві приватної власності [PERSON]. Ще при житті [PERSON] склав Заповіт від 18 квітня 2003 року, посвідчений керуючим справами виконкому Миколаївської селищної ради міста Словянська, Донецької області [PERSON], згідно якого заповів йому квартиру [ADDRESS], а також інші речі домашньої обстановки та вжитку. Після смерті батька він став єдиним законним спадкоємцем всього майна, у тому числі і нерухомого майна, що залишилося від [PERSON] 29 вересня 2016 року він звернувся з заявою до приватного нотаріуса Словянського округу Донецької області [PERSON], для отримання спадщини після смерті батька, проте йому було відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що ним було пропущено встановлений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. З І987 року він зареєстрований та постійно проживає в АРК в м. Севастополь. З початку окупації РФ автономної республіки Крим, виїзд з півострова для громадян України, які відмовилися замінити паспорт громадянина України на паспорт громадянина РФ став неможливим, тому після смерті батька, а саме з 10 травня 2015 року до теперішнього часу він не мав можливості перетнути кордон АРК з Україною, та приїхати на батьківщину. На території окупованого Криму органи нотаріату держави України не працюють. Тому вважає, що звернутися до органів нотаріату з заявою про прийняття спадщини після смерті батька він не мав можливості з поважних причин. Просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька [PERSON], який помер 10 травня 2015 року, строком у 2 місяці з моменту набрання рішенням законної сили. До судового засідання позивач [PERSON] не зявився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. 20 жовтня 2016 року від позивача надійшла Заява, в якій він просить суд розглянути справу без його участі та задовольнити позовні вимоги ( а.с. 23 ). До судового засідання представник позивача [PERSON]- адвокат [PERSON], який діє на підставі Договору про надання юридичних ( адвокатських) послуг від 29 вересня 2016 року ( а.с. 11,19) не зявився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. 20 жовтня 2016 року від представника позивача надійшла Заява, в якій він просить суд розглянути справу без його участі та задовольнити позовні вимоги [PERSON]М.( а.с. 20 ). Представник відповідача Миколаївської міської Ради Донецької області до судового засідання не зявився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи ( а.с. 14). 20 жовтня 2016 року направив до суду заяву, в якій просить суд розглянути справу без участі представника Миколаївської міської Ради Донецької області та постановити рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи. ( а.с. 17 ). Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги [PERSON] до Миколаївської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Таким чином, відповідно до вимог цивільного законодавства спадкоємець, який не мешкав разом зі спадкодавцем на момент його смерті, у разі прийняття спадщини, до складу якої входить нерухоме майно, повинен в шестимісячний термін з часу смерті спадкодавця звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 29 вересня 1994 року, виданого Словянською державною районною електростанцією, належить квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] належить ( а.с.8-9). 18 квітня 2003 року, [PERSON] склав Заповіт, який посвідчено керуючим справами виконкому Миколаївської селищної ради міста Словянська, Донецької області [PERSON], та яким заповів квартиру [ADDRESS], м. Словянська, Донецької області, а також інші речі домашньої обстановки та вжитку позивачу [PERSON] (а.с. 10). 10 травня 2015 року [PERSON] помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть 1-НО № 907509 від 12 травня 2015 року ( а.с.7). В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] 29 вересня 2016 року звертався до приватного нотаріуса Словянського міського нотаріального округу Донецької області з Заявою про прийняття спадщини, але отримав відмову у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], який помер 10 травня 2015 року у звязку з пропущеним строком. Постанова приватного нотаріуса Словянського міського нотаріального округу Донецької області від 29 вересня 2016 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії з посиланням, що [PERSON] пропустив передбачений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини ( а.с.6). Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до Свідоцтва про смерть серія I- НО № 907509 від 12 травня 2015 року [PERSON] помер 10 травня 2015 року ( а.с.7). Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. У відповідності до вимог ст. ст.10, 60 ЦПК України « Кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень…» «Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини 10 травня 2015 року вказано, що з І987 року [PERSON] зареєстрований та постійно проживає в АРК в м. Севастополь. З початку окупації РФ автономної республіки Крим, виїзд з півострова для громадян України, які відмовилися замінити паспорт громадянина України на паспорт громадянина РФ став неможливим, тому після смерті батька, а саме з 10 травня 2015 року до теперішнього часу він не мав можливості перетнути кордон АРК з Україною, та приїхати на батьківщину. На території окупованого Криму органи нотаріату держави України не працюють. Вказана обставина підтверджується паспортом громадянина України, серії АР №106478, виданого 28 травня 1998 року Ленінським РВ УМВС України в м. Севастополі, з якого вбачається, що [PERSON]М зареєстрований у Кримській області з 1987 року. ( а.с.4). У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Приймаючи до уваги той факт, що позивачем [PERSON] надано суду безперечні докази у відповідності до ст.ст. 10,60 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з 10 травня 2015 року і до 29 вересня 2016 року, то суд приходить до висновку, що його позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved