Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-09 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до АТ «Державний ощадний банк України» про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов мотивовано тим, що позивач є сином [PERSON] , яка померла [INFO] . Разом із матір`ю позивач не проживав, однак на протязі всього життя в на момент смерті позивач допомагав їй, опікував її, піклувався про її здоров`я та матеріальне забезпечення. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина - на грошові кошти, які знаходяться на депозитному рахунку № [NUMBER] в ПАТ «Державний ощадний банк України». Оскільки [PERSON] заповіту не склала, то згідно ст. 1223 ЦКУ країни вступають в дію норми спадкування за законом. Єдиним спадкоємцем за законом є позивач. У зазначені строки позивач не звернувся до нотаріуса з метою оформлення права власності на відкриту спадщину через свою правову необізнаність та триваючу хворобу. Просить визначити [PERSON] додатковий тримісячний строк з моменту набрання даним судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою суду від 26.02.2020року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. 26.02.2020 року ухвалою суду замінено неналежного відповідача АТ «Державний ощадний банк України» на належного - Вінницьку міську раду. В судове засідання позивач не з`явився надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав, просив задовольнити. Представник відповідача в судовому при винесені рішення покладався на розсуд суду. Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, з наступних підстав. При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 28.12.2018року. Згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] є рідним сином [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до виписки з медичної документації від 30.06.2019року, зробленої переклад з іриту на українську мову перекладачем Кражева Т.С. , [PERSON] спостерігався в медичному центрі (м. Тель-Авів) та проходив реабілітацію до 30.06.2019року. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). [PERSON] , який є сином померлої, та є спадкоємцем першої черги за законом та має право на обов`язкову частку в спадщині незалежно від заповіту відповідно до положень ст. 1241 ЦК України не проживав з померлою на момент смерті. Як зазначалося, відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Тобто, за загальними правилами, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦКУ країни за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 23.06.2019 року , в лютому 2020року позивач пред`явив позов до суду, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17). Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Тому оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі №681/203/17. Крім того, суд враховує, що відповідач Вінницька міська рада не заперечує проти задоволення позовних вимог. Враховуючи викладене, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] , такий строк є незначним, а тому позов підлягає задоволенню та суд вважає достатнім визначити строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці. На підставі викладеного,

Outcome: approved