Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-10 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд в інтересах [PERSON] до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди посилаючись на те, що його доньці [PERSON] , [INFO] на території загальноосвітньої школи № 38 м. Полтави були завдані численні удари та травми. У рамках кримінального провадження донька визнана потерпілою. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 07 червня 2018 року встановлено вину [PERSON] в скоєнні нею суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України та застосовано примусові заходи виховного характеру. [PERSON] отримала легкі тілесні ушкодження, перебувала на лікуванні в Дитячій міській клінічній лікарні м. Полтави, проходила курс стаціонарного та амбулаторного лікування. На придбання лікарських препаратів витрачено 710 грн 15 коп. Через завдані душевні страждання відвідувала психолога, зверталась на прийом до дитячого психіатра. Діями [PERSON] їй завдана моральна шкода, яка полягає у моральних та фізичних стражданнях, дочка пережила емоційний стрес, удари відбувались на очах її однокласників та інших учнів. Таке приниження її гідності породило відчуття недовіри до оточуючих, змінило поведінку дочки , негативно вплинуло на самооцінку. Моральну шкоду оцінює в 640 000 грн. Ухвалою суду від 23 серпня 2018 року відкрито загальне провадження у справі. Ухвалою суду від 16 жовтня 2018 року закрито підготовче провадження та призначена справу до розгляду. Ухвалою суду від 10 січня 2019 року по справі призначена судово-психологічна експертиза. Ухвалою суду від 03 червня 2019 року на виконання клопотання експерта витребувано матеріали кримінального провадження № 12017170020002877 від 13.11.2017 року , медичну амбулаторну карту на ім`я [PERSON] , з Полтавського обласного психоневрологічного диспансеру медичну документацію на ім`я [PERSON] , медичну карту № 10812 стаціонарного хворого [PERSON] , особову справу учениці [PERSON] , відомості, які характеризують останню, характеристики. Ухвалою суду від 10 січня 2019 року по справі призначена судово-психологічна експертиза. У судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги пославшись на викладені в позовній заяві обставини та просили позов задовольнити. Стягнути з відповідача на користь позивача 710 грн. 15 коп. матеріальної шкоди, 640 000 грн. та судові витрати . Представник відповідача позовні вимоги визнала частково та пояснила, що позивачем надані чеки на придбання частини медичних препаратів, які не пов`язані з лікуванням дочки. Розмір моральної шкоди вважає завищеним, не надано розрахунку такої суми. Суд, заслухавши пояснення позивача та представника позивача, представника відповідача, дослідивши докази по справі, матеріали кримінального провадження № 552/2313/18, № 12017170020002877, медичну документацію та особову справу на ім`я [PERSON] , дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 07 червня 2018 року застосовано до неповнолітньої [PERSON] , [INFO] примусові заходи виховного характеру у вигляді передачі під нагляд матері [PERSON] строком на 2 роки; обмежено дозвілля строком на 2 роки та встановлено особливі вимоги до її поведінки в цей період : заборонено вихід з дому по особистим питанням без супроводу матері [PERSON] з 22-00 год. вечора до 06-00 год. ранку наступного дня. Цивільний позов представника потерпілого [PERSON] в інтересах потерпілої [PERSON] - залишено без розгляду. Ухвалою встановлено, що 12.11.2017 року о 15 год. 35 хв. [PERSON] перебуваючи на території Полтавської загальноосвітньої шкоди № 38 , що по [ADDRESS] з [PERSON] , яку погрозою змусила прийти за вказаною адресою, в ході конфлікту на грунті раптово виниклих неприязних відносин нанесла їй удар кулаком в голову, повалила на землю та нанесла не менше 3-х ударів кулаками по голові, спричинивши [PERSON] тілесне ушкодження у виді закритого перелому дистальної третини спинки носу з незначним зміщенням, що кваліфікується як легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я. Дії [PERSON] кваліфіковані за ст.125 ч.2 КК України, як легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я. Частиною 6 статті 82 ЦПК України визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, спричинення [PERSON] [PERSON] легких тілесних ушкоджень, що спричинило короткочасний розлад здоров`я, враховуючи ч. 6 ст. 82 ЦПК України не підлягає доказуванню. Відповідно до виписки з медичної карти стаціонарного хворого хірургічного відділення № 10812 Дитячої міської клінічної лікарні м. Полтави , [PERSON] перебувала на стаціонарному лікуванні з 12 по 20 листопада 2017 року , встановлений діагноз: «ЗЧМТ. Струс головного мозку. Перелом кісток носу.» Згідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Довідкою виданою Полтавським обласним психоневрологічним диспансером від 17 травня 2018 року № 01-40/1276/03 встановлено, що [PERSON] зверталась у супроводі матері на прийом до дитячого психіатра в Полтавський обласний психоневрологічний диспансер. Встановлений діагноз: посттравматичний стресовий розлад. Призначено лікування. Як вбачається із ксерокопій квитанцій, що надані позивачем на обґрунтування заявлених позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди, позивачем витрачено кошти в сумі 608 грн. 69 коп. на придбання лікарських препаратів згідно призначення лікаря. Необхідність придбання інших лікарських препаратів на суму 101 грн. 46 коп. позивачем у судовому засіданні не обґрунтована з посиланням на належні докази, а тому ці кошти не підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. У п.9 ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України встановлено, що відшкодування моральної (немайнової) шкоди є одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів кожної особи. Відшкодування моральної шкоди також передбачене Конституцією та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до п.3 постанови №4 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.95 року під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Статтею 23 ЦК України визначено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Згідно висновку експерта № 146/662 за результатами судово-психологічної експертизи у цивільній справі № 552/4479/18 , експерт дійшов до висновку, що обставини, які пов`язані із нападом на [PERSON] та завдання їй тілесних ушкоджень [PERSON] 12.11.2017 року в присутності інших підлітків, є психотравмуючими для [PERSON] . Згідно зазначеної ситуації нападу на [PERSON] та завдання їй тілесних ушкоджень [PERSON] 12.11.2017 року в присутності інших підлітків [PERSON] завдано гострої та хронічної психічної травми, як характеризуються інтенсивністю та глибиною впливу на її психічне благополуччя, а саме, уразили рушійні сили психічного розвитку під експертної, порушили її соціальне функціонування в провідних для її віку видах діяльності, уразили базові та провідні вітальні і психологічні потреби, глобально уразили оптимальний хід психічного розвитку особистості в підлітковому віці. Внаслідок незаконних дій [PERSON] , а саме, нападу на [PERSON] та завдання їй тілесних ушкоджень 12.11.2017 року в присутності інших підлітків, під експертній [PERSON] спричинені суттєві моральні страждання,які з огляду на їх інтенсивність, тривалість та широкий діапазон деструктивного впливу на основні сфери життєдіяльності під експертної, є суттєвими та являються психологічною підставою для правового вирішення питання про заподіяння їй моральної шкоди. В разі встановлення судом факту заподіяння [PERSON] моральної шкоди, орієнтований розмір її відшкодування, визначений за результатами даного дослідження в межах наданих матеріалів, з урахуванням встановленого судом характеру дій [PERSON] , відповідає еквівалентну 36 мінімальних заробітних плат ( у грошовому еквіваленті сума компенсації залежить від розміру мінімальної заробітної на момент винесення судом відповідного рішення). Згідно частини 1 та 2 статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Відповідно до висновку експертизи сума моральної шкоди складає 150 228 грн. (4173 грн. х 36), позивач оцінює моральну шкоду в розмірі 640 000 грн. При визначенні розміру моральної шкоди суд виходить з положень статей 23, ч.1 ст. 1167 ЦК України, які вказують, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Вирішуючи питання щодо розміру моральної шкоди завданої [PERSON] неправомірними діями [PERSON] , розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань - фізичних, душевних, психічних, яких зазнала [PERSON] , характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення ) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, судом враховано вік [PERSON] , обставини при яких остання зазнала тілесних ушкоджень та як наслідок моральної шкоди, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану . Оцінюючи у сукупності пояснення позивача та представника позивача , представника відповідача, дослідженні докази , у тому числі і висновок експерта за результатами судово-психологічної експертизи, суд дійшов висновку, що в результаті спричинення тілесних ушкоджень [PERSON] , вона зазнала моральних страждань, що привело до позбавлення звичайного циклу її життя ( перебування у лікарні, участь на досудовому розслідуванні та в ході судового розгляду кримінального провадження та інш.).З огляду на характер та глибину моральних страждань,

Outcome: partial