Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-20 00:00:00

[PERSON] звернувся до Лисичанського міського суду з позовною заявою до [PERSON] міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що 01 березня 2014 року помер його батько [PERSON], він є його єдиним спадкоємцем. 26 травня 2011 року його батько склав заповіт на його користь на все належне йому майно. Після його смерті залишилась спадщина, яка складається з двохкімнатної квартири в [ADDRESS]. Після смерті батька він 30 липня 2014 року звернувся до нотаріусу Маріупольського нотаріального округу Донецької області [PERSON] с заявою про прийняття спадщини, тобто він звернувся в установлений законом 6 місячний строк. В м. Алчевськ не працюють нотаріальні контори, оскільки закриті державні реєстри, документи поштою вислати не мав можливості, оскільки відділення пошти не працюють. Врешті решт, зібрані документи надіслані ним до нотаріальної контори м. Кремінна, але від нотаріуса надійшов лист про пропуск строку для прийняття спадщини. У звязку з чим звертається до суду із позовом про визначення додаткового строку. Тому просив суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його батька [PERSON], пропущений з поважних причин, строком на три місяці. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, надав до суду письмову заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Представник відповідача [PERSON] міської ради в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Позивач не заперечував проти розгляду справи за відсутності представника відповідача. У звязку з наведеним, суд вважає за можливе слухати справу за відсутністю представника відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до цього припису суд призначає додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тільки у разі наявності поважних причини його пропуску, обовязок доведення існування яких покладено на особу, яке звертається з такою вимогою. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що згідно з заповіту від 05.05.2011 р. посвідченого Першою [PERSON] державною нотаріальною конторою за р. №696 [PERSON] усі свої права та обовязки, які йому належать на момент складання цього заповіту, а також ті права та обовязки, які можуть належати йому у майбутньому, та усе його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право, заповідає [PERSON]. Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №26848906 від 05.05.2011 р. заповіт зареєстровано за №51102149. Згідно з свідоцтвом про смерть серії І-ЕД №401093 виданого 03.03.2014р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби [PERSON] міського управління юстиції у Луганській області [PERSON] помер 01 березня 2014 року, про що складено актовий запис №312. Згідно з заявою [PERSON] від 30.07.2014р. посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області [PERSON] [PERSON] цією заявою спадщину, яка залишилась після смерті [PERSON] він приймає. Згідно з листом Першої [PERSON] державної нотаріальної контори від 25.06.2015р. №09/02-14 відмовлено, що [PERSON] надав заяву про прийняття спадщини за заповітом, вже після спливу шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, причинами пропуску позивачем встановленого законодавством строку для подання заяви на прийняття спадщини, були обєктивні і поважні обставини, які від нього не залежали, а саме загострення суспільно-політичної ситуації в Україні та проведення антитерористичної операції на території Луганської і Донецької області. За таких обставин, суд дійшов висновку, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, у звязку з чим вважає за можливе позов [PERSON] до [PERSON] міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в три місяці.

Outcome: approved