Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до Дунаєвецького районного суду Хмельницької області з позовом, в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] батька [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що його батько [PERSON] помер [INFO] . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , а також земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0,0772 га, яка розташована в [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 19.03.1971 р. посвідченого нотаріусом Дунаєвецької державної нотаріальної контори Чайковською Н.Б. за реєстраційним номером №403, копією технічного паспорта від 19.03.1985 року, копією державного акта на право власності на земельну ділянку серії ХМ №001684 від 08.10.1996 року, копією витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-1216566042021 від 30.08.2021 року. Вказує, що він є спадкоємцем після смерті батька за заповітом, яким бажає прийняти спадщину, інших спадкоємців за законом та за заповітом, які прийняли спадщину немає. 13 вересня 2021 року, при зверненні до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Люзняка Олега Миколайовича, з метою оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , позивач отримав постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що пропустив строк для прийняття спадщини. Вказані обставини унеможливлюють реалізацію спадкових прав [PERSON] , а тому просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Згідно з ухвалою судді від 04 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив. В підготовче судове засідання позивач [PERSON] , не з`явився, представник позивача адвокат Антал В.І. подав заяву, в якій вимоги позову підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, розгляд справи провести у відсутності позивача та представника. Представник відповідача Дунаєвецької міської ради у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, подав до суду відзив, у якому позовні вимоги визнав, не заперечував щодо їх задоволення, розгляд справи просив проводити за його відсутності. Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно із ч. 3\~ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду, вважає що позовні вимоги підлягають до задоволення. З матеріалів справи судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] , в графі «батько» вказаний « [PERSON] ». Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] , на день смерті зареєстрований та проживаючий без позивача за відомостями довідки Дунаєвецької міської ради №3948 від 10.09.2021. Довідкою Дунаєвецької міської ради підтверджується, що [PERSON] , померлий [INFO] , на день своєї смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . За змістом повідомлення приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Лозняка О.М. вбачається, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] не заводилася станом на 06 жовтня 2021 року. Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що померлий є батьком позивача [PERSON] , який є спадкоємцем за заповітом після смерті батька, між тим, у визначений законом шестимісячний строк з дня її смерті із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернувся, що стало підставою для звернення до суду з означеним позовом. Згідно постанови № 216/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.09.2021 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що він пропустив встановлений\~статтею 1270 ЦК України шестимісячний\~строк для прийняття спадщини. За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки хворів, що підтверджується виписками Дунаєвецької амбулаторії загальної практики сімейної медицини № 1. Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених ним на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне. Статтею 263 ЦПК України\~передбачено, що рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до положень\~статті 1216ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до\~статті 1217ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Згідно зі\~статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця. Відповідно до частин першої та третьої\~статті 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частин першої та другої\~статті 76ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до частини першої\~статті 81ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] подав медичні виписки Дунаєвецької амбулаторії загальної практики сімейної медицини від 05.01.2021, від 15.02.2021, від 23.03.2021, від 30.04.2021, від 29.05.2021, від 25.06.2021 з яких вбачається, що він хворів у період шести місяців після смерті батька, періодично знаходився на амбулаторному лікуванні. Вказані обставини свідчать про наявність підстав для задоволення позову, адже пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини. Аналогічний висновок викладено і в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі N 315/714/19 від 23 листопада 2020 року. \~ \~ \~ \~ Таким чином, враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за заповітом є син [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з хворобою, відповідач проти задоволення позову не заперечує, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним.

Outcome: approved