Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-17 00:00:00

[PERSON] звернувся до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовною заявою до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 01.12.2017 року у даній цивільній справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду. 26.01.2018 року та 07.02.2018 ухвалами Сєвєродонецького міського суду Луганської області визнано обовязковою явку позивача у судове засідання. Також, ухвалою суду від 07.02.2018 року ухвалено звернутись до компетентного суду [PERSON] Федерації із судовим дорученням про вручення [PERSON] копії ухвали Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 07.02.2018 року та зупинити провадження у справі [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до надходження відповіді від іноземного суду щодо виконання судового доручення. 02.07.2018 року ухвалою Сєвєродонецького міського суду Луганської області поновлено провадження по даній справі та призначено її до розгляду. В обґрунтування позовної заяви зазначено, що [PERSON] є громадянином [PERSON] Федерації та проживає у м. Магадан. 20.12.2016 року йому стало відомо, що його розшукує донька [PERSON], у звязку з чим, він їй зателефонував та остання\~ повідомила позивачу, що померла його мати [PERSON], після смерті якої відкрилася спадщина. Позивач зазначає, що він є єдиним спадкоємцем. У звязку з необхідністю звернення до нотаріальної контори, позивачем була надана [PERSON]\~ довіреність на представництво інтересів. [PERSON] звернулася до нотаріальної контори із заявою, від імені позивача, для прийняття спадщини після померлої [PERSON], проте\~ їй було відмовлено у звязку з пропуском строку звернення\~ для прийняття спадщини. Позивач вважає, що він пропустив строк звернення із завою для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки йому не було відомо про смерть матері. На підставі викладеного, позивач просив суд надати йому додатковий строк для прийняття спадщини\~ - один місяць. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримала, просила його задовольнити, посилаючись при цьому на обставини, викладені у позовній заяві. Додатково представник позивача пояснила, що єдиною підставою поважності пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини є необізнаність позивача про смерть його матері. Відповідач [PERSON] проти задоволення позову не заперечувала. Відповідачі - [PERSON], [PERSON], належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не зявилися, з клопотанням про відкладення розгляду справи не зверталися. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що дана позовна заява не підлягає задоволенню з наступних підстав. З матеріалів справи вбачається, що згідно довідки про народження № 446 від 06.11.2014 року, в архіві відділу «ЗАГС администрации Кольского района» наявна запис акту про народження [PERSON], № 149 від 16.04.1963 року. Зазначена дата народження 24.03.1963 року, м. Кола, Мурманська область, батьки: батько\~ [PERSON], мати [PERSON]. 04.04.1996 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON], про що в книзі реєстрації актів цивільного стану зроблено запис № 29, після укладення шлюбу прізвище дружини [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії IV- БА № 423329, наявна у матеріалах справи. 18.04.2013 року рішенням Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 18.04.2013 року шлюб між [PERSON] та [PERSON]\~ розірвано. 20.05.2014 року [PERSON] померла, про що 23.05.2014 року складно відповідний актовий запис № 669, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І ЕД № 409558 від 23.05.2014 року. Останній місцем проживання [PERSON] є [ADDRESS]. Зі змісту спадкової справи № 16/2014, відкритої після смерті [PERSON], померлої 20.05.2014 року, до приватного нотаріуса Сєвєродонецького міського нотаріального округу [PERSON] із заявами про прийняття спадщини на майно [PERSON] звернулися: [PERSON] (заява № 194 від 24.062014 року), [PERSON]В.(заява № 222 від\~ 03.09.2014 року), [PERSON] (заява від № 236 від 15.09.2014 року) та [PERSON] (заява № 124 від 25.05.2017 року), копії яких наявні у матеріалах справи. Постановами про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 06.02.2015 року та від\~ 25.05.2017 року [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину за законом. Так, зокрема, у постанові приватного нотаріуса Сєвєродонецького міського нотаріального округу [PERSON] від 25.05.2017 року зазначено, що підставою для відмови [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом є те, що спадкоємцем пропущено строк для прийняття спадщини, встановлений чинним законодавством України. Вирішуючи спір по суті суд виходив з наступного. Згідно із ч. 1, 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 1, 2 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив термін для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий термін, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Суд звертає увагу на те, що спадщина після смерті матері позивача відкрилася 20.05.2014 року, тобто шестимісячний строк для подання позивачем заяви про прийняття спадщини закінчився 20.11.2014 року. Із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся до нотаріальної контори лише 25.05.2017 року, обґрунтовуючи свій пропуск строку необізнаністю про смерть матері. Суд зауважує на тому, що строк для прийняття спадщини - це строк преклюзивний (присікальний), протягом якого існує суб'єктивне право спадкування, тобто право на прийняття спадщини. Сплив цього строку зумовлює припинення права на прийняття спадщини. При цьому, шестимісячний строк для прийняття спадщини встановлений, в тому числі для того, щоб відрізнити тих спадкоємців, які регулярно підтримували із спадкодавцем родинні, сімейні відносини за час його життя та протягом шести місяців після смерті спадкодавця дізналися про його смерть, від тих спадкоємців, які усунулися від спілкування із спадкодавцем, тобто взагалі не цікавилися життям спадкодавця і не дізналися про його смерть протягом шести місяців з дня смерті. Пропуск позивачем строку для прийняття спадщини, на думку суду, зумовлений лише однією обставиною позивач не спілкувався зі своєю матірю, не виявляв\~ інтересу до її життя, стану здоровя, соціальних, побутових чи фінансових проблем. З огляду на вищевикладене, враховуючи те, що у спадкоємця перешкод для подання заяви не було та він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція викладена в Постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року справа № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року справа № 1486цс15 та від 14 вересня 2016 року справа № 1215цс16, Верховного Суду від 01.02.2018 року справа № 389/1193/17-ц. Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позивач у поданій позовній заяві зазначив відповідачем - [PERSON], проте, остання не є належним відповідачем по даній справі з огляду наступне. Пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» обумовлює, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Оскільки в матеріалах справи наявна копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від\~ 25.05.2017 року, якою [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину за законом, суд вважає що даній справі вона є неналежним відповідачем. У звязку із викладеним, позовна заява [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed