Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди. в обґрунтування позову зазначає, що відповідно до договору довічного утримання від 28 травня 2008 року він є власником квартири [ADDRESS]. Зараз в квартирі мешкає бабуся позивача [PERSON] В липні 2016 року сусіди з квартири № 16, що знаходиться поверхом вище залили кухню та коридор його квартири. Намагався домовитися з відповідачем щодо відшкодування завданої шкоди, проте він відмовився щось відшкодовувати. У звязку з чим було проведено оцінку завданої матеріальної шкоди на суму 32\~930 грн. Також позивачем було придбано будівельні матеріали на суму 2919 грн. Також позивач зазначає, що внаслідок пошкодження його майна йому було завдано моральну шкоду, яка полягала у емоційних переживаннях, нервового напруження, додаткові витрати, що погіршилося на сімейних стосунках. Завдану моральну шкоду позивач оцінює в 3000 грн. На підставі вищевикладеного [PERSON] просив суд стягнути з [PERSON] на його користь завдані матеріальні збитки на суму 35\~849 грн. та 3000 грн. в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди. В судовому засіданні позивач позов підтримав, просив суд задовольнити заявлені позовні вимоги. Суду пояснив, що в його квартирі проживає бабуся [PERSON], яка повідомила, що 1 липня 2016 року було затоплено квартиру сусідом з другого поверху. внаслідок залиття квартири було пошкоджено стелю, підлогу та стіни в кухні та коридорі, були пошкоджені меблі. Намагалися неодноразово домовитися з відповідачем щодо відшкодування завданої шкоди, пропонували хоча б купити шпалери, але він за весь цей час нічого не відшкодував. У звязку з чим в квартирі за власний кошт було проведено ремонт. Відповідач в судовому засіданні позов не визнав. Суду пояснив, що дійсно вночі в нього в квартирі прорвало трубу, у звязку з чим було залито квартиру сусідки знизу. В неї залило кухню, були мокрі шпалери, була мокра плитка на стелі. Вони допомагали вичерпувати воду, виносили меблі. Домовилися почекати, щоб все висохло. а потім подивитися, що потрібно ремонтувати. Запропонували їй зробити ремонт власними силами. Викликав чоловіка, який займається ремонтами. Він все порахував. Всього потрібно було матеріалів на 860 грн. без вартості робіт. Проте потім [PERSON] почала казати, щоб вони робили їй ремонт і в коридорі і купляли нові меблі, у звязку з чим не змогли домовитись про відшкодування завданої шкоди. Не погоджуються з оцінкою завданої шкоди, яка зазначена у звіті, строк дії якого закінчився. Просив суд відмовити у задоволенні позову. Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків. Судом встановлено такі обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] на підставі договору довічного утримання від 28 травня 2008 року є власником квартири [ADDRESS] (а.с.7-9). В квартирі він фактично не мешкає, а в ній мешкає його бабуся [PERSON] 1 липня 2016 року відбулося залиття його квартири з квартири поверхом вище ([ADDRESS]), внаслідок чого було залито водою кухню та коридор та завдано шкоду майну позивача у виді пошкодження шпалер, стелі, меблів. Цю обставину сторони визнали у судовому засіданні. Також вона підтверджується актом КП «Житловик» (а.с.20), актом депутата Верхньодніпровської міської ради від 1 липня 2016 року (а.с.21) та показаннями свідків. Так свідок [PERSON] показав, що влітку 2016 року зателефонував мер та повідомив, що необхідно скласти акт депутата у звязку з залиттям квартири в будинку по вул..Дніпровській у м.Верхньодніпровськ. Прийшов, побачив, що все було мокре: у ванній кімнаті, кухні та коридорі. Були мокрі стіни, але нічого страшного не було. В квартирі був не новий ремонт. Свідок [PERSON] суду показав, що він працює в КП «Житловик». Зателефонували з міської ради та попросили скласти акт, у звязку із залиттям квартири. Квартира знаходилась на першому поверсі, залиття відбулося з квартири з другого поверху. Були мокрі стіни та стеля на кухні. Свідок [PERSON] показала, що їй зателефонував син, [PERSON] та повідомив, що в його квартирі зірвало шланг та залило квартиру знизу. Вона приїхала того ж дня. Бачила, що в квартирі позивача були мокрі стеля та стіни в кухні, інших пошкоджень не було. Аналогічні свідчення дав батько відповідача, [PERSON], який також був допитаний безпосередньо в судовому засіданні як свідок. Також свідок [PERSON] суду показала, що 1 липня 2016 року близько 5.00 год. вона прокинулась у звязку зі стуком в двері. На підлозі в квартирі була вода. Спустилися до сусідки вниз, в неї були мокрі стіни, стеля та підлога. Свідок [PERSON] суду показала, що вона мешкає в квартирі [ADDRESS], власником якої є її онук. В квартирі було зроблено ремонт. вранці 1 липня 2016 року вона прокинулася та відчула на підлозі воду, потім зрозуміла, що вода в квартирі всюди, почала кликати сусідів. Зрозуміла, що вода ллється від сусідів зверху. На кухні були мокрі стеля, стіни та підлога, меблі. в коридорі також було все мокре. [PERSON], яка була допитана як свідок безпосередньо в судовому засіданні суду показала, що вона є дружиною позивача. 1 липня 2016 року вранці їй зателефонувала [PERSON] та повідомила, що квартиру затопили. Вона відразу приїхала та побачила, що по стінам бігла вода, в кухні та в коридорі, на підлозі також була вода. В кухні повідпадала плитка, на кухні були мокрі меблі. Свідок [PERSON] також підтвердила в судовому засіданні, що їй зателефонувала [PERSON] та повідомила, що її квартиру затопили сусіди з верхньої квартири. Вона повідомила, що вся квартира була у воді. Вона прийшла до неї аж через тиждень, так стіни ще були мокрі. Ще завдяки тому, що це сталося влітку все краще висихало, але все одно довелося робити ремонт. Свідок [PERSON] суду показала, що в липні 2016 року їй зателефонувала [PERSON] та повідомила, що її затопили. Приходила до неї та бачила, що в квартирі все було мокре, а саме в коридорі та в кухні. Було сиро, мокрі стіни, повідпадала плитка зі стелі. Коли вона приходила підлога була вже суха, оскільки воду повичерпували. Згідно з ч. 3\~ст. 10 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог\~ст. 57-60 ЦПК України. \~\~ Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~\~\~\~ Особа, яка завдала шкоду звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини (ч. 2\~ст. 1166 ЦК України). \~\~ \~\~Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що обовязок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.\~\~ Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягає з'ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Отже, поясненнями сторін, показаннями свідків та письмовими доказами підтверджується факт завдання шкоди [PERSON], як власником квартири [ADDRESS] [PERSON], як власнику квартири [ADDRESS] внаслідок її залиття водою. Доказів на спростування відсутності вини відповідача суду не надано, тому суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість вимог позивача про відшкодування завданої шкоди саме [PERSON] Щодо розміру відшкодування майнової шкоди, слід зазначити таке. За правилами\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підтвердження вартості завданих збитків позивачем надано звіт, який складено Правобережною товарною біржею 14 липня 2016 року (а.с 12-14). В самому звіті зазначено, що строк його дії шість місяців, тобто строк його дії закінчився 14 січня 2017 року, ще до звернення позивача до суду. У звязку з чим суд не може прийняти зазначений доказ до уваги. Також в судовому засіданні показаннями свідків встановлено, що позивачем було проведено ремонт в квартирі у зв'зку з її залиттям, зокрма переклеяно шпалери, плитка на стелі, тощо. А тому розмір збитків, що підлягають відшкодуванню позивачу необхідно визначати відповідно до розміру витрат, реально понесених ним для відновлення пошкодженої квартири. Враховуючи докази, надані позивачем, суд приходить до висновку, що відшкодуванню підлягають витрати, понесені ним на придбання будівельних матеріалів для проведення ремонту на суму 1419 грн., які документально підтверджуються (а.с.15-17, 19). Також відшкодуванню підлягають витрати, понесені ним на оплату проведення оцінки завданої шкоди в сумі 500 грн., що підтверджується відповідною квитанцією від 12 липня 2016 року (а.с.18). Отже, в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1919 грн. Щодо відшкодування завданої моральної шкоди, суд приходить до таких висновків. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. Частинами 3 та 4 вказаної статті передбачено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Враховуючи характер дій відповідача, зокрема невідшкодування ним завданої шкоди добровільно, враховуючи її очевидність, глибину душевних страждань позивача, які він зазначав у звязку з пошкодженням його майна, квартири, а також враховуючи вимоги розумності та справедливості суд вважає за необхідне визначити розмір грошового відшкодування завданої моральної шкоди в сумі 2000 грн. А тому суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди підлягає частковому задоволенню. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд приходить до таких висновків. Встановлено, що за подання позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір з сумі 640 грн., який у відповідності до ч. 1 ст. 88 ЦПК України підлягає відшкодуванню відповідачем пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial