Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова в інтересах [PERSON] із позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] , яка є рідною тіткою [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] . Єдиним спадкоємцем першої черги за законом після [PERSON] була її донька [PERSON] . [PERSON] є спадкоємцем другої черги в порядку спадкування за правом представлення як племінниця [PERSON] . Як зазначає позивач, їй було достовірно відомо, що спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] є її донька [PERSON] . Про смерть [PERSON] , доньки спадкодавця, позивачу стало відомо взимку 2017 року. 16.01.2018 року [PERSON] звернулась до Десятої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на квартиру, однак листом №107/01-16 від 16.01.2018 року нотаріус повідомив, що спадщина не була прийнята донькою [PERSON] , у зв`язку із чим було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Як наголошує позивач, їй стало відомо про неприйняття спадщини донькою померлої та виникнення у [PERSON] права на спадкове майно саме 16.01.2018 року після отримання зазначеного листа. 13.02.2018 року [PERSON] звернулась до Десятої ХДНК із заявою про прийняття спадщини після [PERSON] , однак отримала відмову у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини, відсутністю підтвердження родинних зв`язків з померлою та відсутністю оригіналу документу, що підтверджує право власності на спадкове майно (квартиру). В подальшому [PERSON] звернулась до Дергачівського районного суду Харківської області із заявою про становлення факту родинних зв`язків із [PERSON] та [PERSON] . Рішенням від 17.05.2018, яке набрало законної сили, зазначені факти було встановлено. Враховуючи вищевикладене, позивач звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 05.02.2019 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов відзив від представника відповідача, у якому він зазначив, що вимоги позивача є безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не обґрунтовано належним чином поважність пропуску строку для прийняття спадщини. До того ж представник відповідача зазначає, що в матеріалах справи відсутня вмотивована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій. На підставі вищевикладеного представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. В судове засідання з`явився представник позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позовну заяву задовольнити. В судове засідання представник відповідача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Третя особа в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила. Суд, вислухавши вступне слово представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази кожний окремо та у їх сукупності, дійшов наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №10788. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до якої входить квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі до життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Єдиним спадкоємцем першої черги за законом була донька [PERSON] , яка померла [INFO] , а тому у [PERSON] , як у племінниці спадкодавця, виникло право на прийняття спадщини. Родинні зв`язки між [PERSON] та [PERSON] як тітки та племінниці, а також між [PERSON] та [PERSON] як двоюрідних сестер, встановлено рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 17.05.2018 року по справі №619/924-18, яке роз`яснено ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 02.04.2019 року, що набрали законної сили. Статтею 82 ЦПК України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи. Судом встановлено, що єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] є її племінниця [PERSON] . Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивачем [PERSON] було пропущено встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої тітки [PERSON] . Причини пропущення встановленого строку підтверджуються тим, що відповідно до листа №107/01-16 від 16.01.2018 року Десятої ХДНК наданого як відповідь на звернення [PERSON] із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] на квартиру, з якого позивачу стало відомо, що донька померлої не прийняла спадщину. Таким чином [PERSON] стало відомо про виникнення у неї права на спадщину з 16.01.2018 року. При зверненні позивача до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, завідувач Десятої ХДНК повідомив листом №488/02-14 від 13.03.2018 року про те, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущений, відсутнє підтвердження родинних зв`язків з померлою та відсутній оригінал документу, що підтверджує право власності на спадкове майно (квартиру), у зв`язку із чим [PERSON] було відмовлено у прийнятті спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що позовна заява [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню з огляду на наступне. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий , неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] позивач є спадкоємцем за законом, інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що не знала про неприйняття спадщини спадкоємцем першої черги, а територіальна громада не зверталася до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Суд вважає достатнім строк терміном один місяць для подання [PERSON] заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved