Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-18 00:00:00

[PERSON] звернувся до Пятихатського районного суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON], Пятихатського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про виключення даних відносно нього як батька з актового запису про народження дитини [PERSON], [INFO] (актовий запис №53 від 01.06.2016 року). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28.11.2015 року зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], який 17.03.2016 року розірвано відділом реєстрації актів цивільного стану Пятихатського районного управління юстиції у Дніпропетровській області. 13.05.2016 року [PERSON] народжено дитину [PERSON], батьками якого згідно з свідоцтвом про народження є позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] Проте реєстрація народження дитини в органах державної реєстрації [PERSON] на імя позивача як батька дитини здійснена без відома [PERSON], який про даний факт дізнався з копії свідоцтва про народження зазначеної дитини, отримавши примірники позовних заяв після звернення [PERSON] до суду з позовами про стягнення з нього аліментів на утримання малолітньої дитини та дружини що не працює, та оскільки [PERSON] не визнає себе батьком дитини, просить суд виключити з актового запису №53 від 01.06.2016 року про народження [PERSON] відомості про нього як батька дитини. Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, представник позивача [PERSON] надав до суд заяву, в якій просив провести судовий розгляд за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі, окремо вказавши про стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача судових витрат в розмірі 640грн. сплаченого судового збору та 6515,34грн. витрат на проведення судової експертизи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилася, 19.06.2017 року відповідач надала до суд заяву про проведення судового розгляду за її відсутності, позовні вимоги визнала та проти їх задоволення та стягнення на користь позивача судових витрат не заперечувала. Представник Пятихатського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області в судове засідання не зявився, в.о. начальника відділу надав до суду заяву про проведення судового розгляду за відсутності представника відділу, надано заперечення на позовну заяву, в яких вказано на правомірність дій відділу щодо вчинення реєстрації народження дитини у відповідності з чинним законодавством. З урахуванням заяв сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії І-КИ №325421, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Жовтоводського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, 28.11.2015 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб за актовим записом №327. Згідно з свідоцтвом про розірвання шлюбу серії І-КИ №220863, виданого відділом державної реєстраці актів цивільного стану Пятихатського районного управління юстиції у Дніпропетровській області, 17.03.2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, після розірвання шлюбу останній присвоєно прізвище «Радченко». Відповідно до медичного свідоцтва про народження №215 від 19.05.2016 року 13.05.2016 року о 16год. 20хв. в акушерно гінекологічному відділенні СМСЧ №9 м.Жовті Води [PERSON] на 40-му тижні вагітності народила дитину - дівчинку (мати дитини в зареєстрованому шлюбі не перебуває). [PERSON] 01.06.2016 року звернулася до Пятихатського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області із заявою просвоєння дитині свого прізвища, оскільки батько дитини не надає згоди на визначення прізвища дитини. Згідно з актового запису про народження №53, складеного Пятихатським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 01.06.2016 року, батьками [PERSON], [INFO], зазначені [PERSON] та [PERSON], у звяку з неможливістю отримати згоду батька на визначення прізвища, дитині присвоєно прізвище за письмовою заявою матері «Радченко», відомості про батька записані згідно свідоцтва про шлюб сторін. 01.06.2016 року Пятихатським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області видано свідоцтво про народження серії І-КИ №583745 [PERSON], [INFO], батьками якої зазначено [PERSON] та [PERSON]. Статтею 122 СК України\~визначено, що дитина, зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоровя про народження дружиною дитини. Дитина, народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка і чоловік, шлюб між якими припинено,у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу мають право подати до державного органу реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише в разі подання іншою особою та матірю дитини заяви про визнання батьківства.\~ Згідно з ст.133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матірю, а чоловік\~батьком дитини. Відповідно до ч.ч.1,2,6\~ст.136 СК України\~особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей\~122,124,126\~і\~127\~цього\~Кодексу, має право оспорювати своє батьківство, предявивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведеності відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження, при чому до таких вимог чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Згідно\~з п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3 оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК України) шляхом предявлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до\~ст.143 ЦПК України\~для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. За клопотанням представника позивача у справі призначено судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу, за висновком якої, наданим КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» №167 від 23.05.2017 року, встановлено, що позивач [PERSON] не може бути біологічним батьком [PERSON], народженої 13.05.2016 року, [PERSON], тобто батьківство позивача у відношенні вказаної дитини виключається. Положеннями ч.ч.2-4 ст.10 ЦПК України, які закріплюють зміст принципу змагальності цивільного судочинства, передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст .11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно положень ч.ч.2,3 ст.58 ЦПК України сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст.59 ЦПК України). Положення ст.60 ЦПК України встановлюють, що саме кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1\~ст.212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно до п.п.1),2) ч.1 ст.214 ЦПК України суд під час ухвалення рішення суд окрім іншого вирішує чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. З урахуванням вищевикладеного, оскільки з матеріалів справи встановлено, що дитина була народжена до спливу десяти місяців після розірвання шлюбу, у звязку з чим батьком дитини до актового запису про народження внесено як колишнього чоловіка відповідача без його згоди позивача [PERSON], який батьком дитини не визнає себе, проте висновком судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу встановлено факт відсутності кровного споріднення між позивачем та народженою відповідачем дитиною, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та підтвердженими дослідженими в судовому розгляді доказами, у звязку з чим задовольняє позов в повному обсязі. На підставі положень ст.88 ЦПК України, приймаючи до уваги, що в судовому розгляді не встановлено неправомірність дій Пятихатського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області щодо вчинення запису про позивача як батька дитини, з урахуванням задоволення позовних вимог у повному обсязі та позиції [PERSON] понесені позивачем витрати в розмірі сплаченого судового збору та витрат, повязаних з проведенням експертизи слід стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача. У звязку з вищевикладеним, на підставі ст.ст.122, 128, 129, 133, 136 СК України, ст.ст.10,11,60,88, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

Outcome: approved