Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про захист прав споживачів та стягнення з банківської установи безпідставно списаних коштів з карткового рахунку. В обґрунтування позову зазначає, що між ним та Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» було укладено договір банківського рахунку з використанням платіжних карток для фізичних осіб та випущено банком на його ім`я картку «Універсальна» № [NUMBER] . 11 січня 2019 року, він знаходився на своєму робочому місці (з 11.53 год. до 21.16 год.) на дільниці з видобутку вугілля №3 шахти «Ювілейна», шахтоуправління Першотравенське, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», про що свідчить довідка про відомості про використання робочого часу від 15 січня 2019 року №77, з його банківською платіжною карткою були здійснено шахрайські дії невстановленими особами, а саме, було списано 11800,00 грн. за «Телеком послуги: АЙКЛАБ, Кривий Ріг, вул. Героїв Ато, ЗОБ». В результаті 15 січня 2019 року банком було змінено кредитний ліміт по вказаній картці до 12000,00 грн. на які йому банком нараховуються відсотки за використання кредитного ліміту за ставкою 3,6% та пеня, тому залишок боргу постійно зростає. Коли йому стало відомо про несанкціоновані дії з належною йому платіжною карткою, він негайно звернувся до служби підтримки АТ КБ «ПриватБанк» про вчинення шахрайських дій, у зв`язку з чим, банком було заблоковано картковий рахунок. Крім того, він звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінального правопорушення. По даному факту 12 січня 2019 року відомості було внесено до ЄРДР за №12019040380000020. З приводу нарахування заборгованості за рахунком, він неодноразово звертався до банку з вимогою припинити списувати з рахунку відсотки за користування кредитом, яким він не користується та відповідну неустойку. Згідно довідки від 14 травня 2019 року №5L7G51NLH1PMCJM1, сума списаних процентів у період з 11 січня 2019 року по 13 травня 2019 року становить 2566,51 грн., сума списаної пені за вказаний період становить 250,00 грн. Відповідач продовжує списання і на сьогодні та на його рахунку продовжує збільшуватися заборгованість. Згідно листа відповідача від 06 червня 2019 року №20.1.0.0.0/7- 190603/1082 на 146154-ВБ від 03 червня 2019 року, йому було остаточно відмовлено у здійсненні перерахунку заборгованості за кредитною карткою, відповідач вимагає повернення боргу. На сьогодні відповідачем не надано жодного доказу щодо вчинення ним дій чи бездіяльності з приводу надання чи можливості надання доступу до інформації, яка надала змогу невідомій особі здійснити несанкціоноване зняття коштів. Вважає, що відповідач повинен повернути йому безпідставно списані грошові кошти, поновити кредитний ліміт, зупинити подальше списання коштів та нарахування штрафних санкцій. Просить суд стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» на його користь грошові кошти у розмірі 14616,51 грн., які безпідставно списані з карткового рахунку № [NUMBER] та визнати незаконними дії АТ КБ «ПриватБанк» щодо нарахування заборгованості по процентах за використання кредитного ліміту у розмірі 11800,00 грн. за ставкою 3,6% та пені по картковому рахунку № [NUMBER] . У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав у повному обсязі та прохав суд їх задовольнити. Представник відповідача Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заявлені вимоги не визнав та підтвердив суду, що дійсно між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено договір банківського рахунку та використання платіжних карток для фізичних осіб та випущено на його ім`я кредитну картку «Універсальна» № [NUMBER] , на яку встановлено кредитний ліміт. 11 січня 2019 року з карткового рахунку [PERSON] сталося несанкціоноване списання грошових коштів. Картковий рахунок було заблоковано о 17:22 год. 11 січня 2019 року та на даний час картковий рахунок залишається заблокованим, але банк нараховує заборгованість по відсотках та пеню, так як списання коштів з карткового рахунку відбулось за рахунок кредитного ліміту. Вважає, що банком не було порушено угоди, оскільки банк не несе відповідальності за заволодіння іншою особою карткою клієнта банку. Також зазначив, що позов [PERSON] поданий передчасно, оскільки досудове розслідування не закінчено та на даний час триває. Суд вислухавши сторони, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом, 11 січня 2012 між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] був укладений договір про надання банківських послуг, що складається з заяви останнього, умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку. Підписанням заяви від 11 січня 2012 року [PERSON] приєднався до Умов та правил надання банківських послуг та отримав від ПАТ КБ «Приватбанк» кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок № [NUMBER] . 11 січня 2019 року з карти [PERSON] № [NUMBER] , було здійснено списання через мережу Інтернет «Телеком послуги: АЙКЛАБ, Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, 30Б» коштів на загальну суму 11800,00 грн. та збільшено кредитний ліміт до 12000,00 грн. 11 січня 2019 року позивач звернувся до служби підтримки клієнтів АТ КБ «Приватбанк» та вищезазначену картку було заблоковано. 12 січня 2019 року позивач звернувся до Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, а саме незаконного списання грошових коштів з його рахунку. Першотравенський ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області в свою чергу 12 січня 2019 року вніс відомості до ЄРДР по факту таємного викрадення 11 січня 2019 року грошових коштів з кредитної картки [PERSON] в сумі 11800,00 грн., даний факт підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань №12019040380000020 від 12 січня 2019 року та матеріалів кримінального провадження, дослідженого в судовому засіданні. Відповідно до листів АТ КБ «ПриватБанк» №20.1.0.0.0/7-190123/375 від 22 лютого 2019 року та № 20.1.0.0.0/7-190603/1082 [PERSON] було повідомлено, що порушення з боку банку при списанні грошових коштів з карткового рахунку відсутні. При цьому АТ КБ «Приватбанк» запропонувало [PERSON] звернутись з заявою до Національної поліції. Згідно довідки №77, виданої ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 15 січня 2019 року щодо відомостей про використання робочого часу з 11 січня 2019 року по 11 січня 2019 року, гірник очисного забою [PERSON] об 11 год. 53 хв. пройшов КПП шахти «Ювілейна», з 12 год. 44 хв. до 21 год. 16 хв. перебував на горизонті 180 шахти «Ювілейна», о 21 год. 16 хв. покинув 180 горизонт та о 21 год. 52 хв. пересік КПП шахти «Ювілейна». Відповідно до довідки №5L7G51NLH1PMCJM1, виданої 14 травня 2019 року АТ КБ «ПриватБанк», [PERSON] станом на 14 травня 2019 року має у АТ КБ «ПриватБанк» картку Універсальну № [NUMBER] , поточна заборгованість по якій становить 14603,86 грн. Сума списання відсотків у період з 11 січня 2019 року по 13 травня 2019 року становить 2566,51 грн.; пеню за період з 11 січня 2019 року по 13 травня 2019 року в розмірі 250,00 грн. Згідно виписки по картковому рахунку № [NUMBER] від 06 травня 2019 року, з карткового рахунку [PERSON] 11 січня 2019 року було списано 11800,00 грн. за Телеком послуги: АЙКЛАБ, Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд.30Б. Згідно зі статтями 526, 530, 610, частиною першою статті 612 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах , установлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до частини першої статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Частиною першою статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності врегульовані Законом України «Про захист прав споживачів» від 12.05.1991 № 1023-XII, який встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. Відповідно до п.17 ст.1 даного Закону, послуга - діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб. Відповідно до п.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, банк не несе відповідальності у випадку, якщо інформація про рахунок клієнта, карту, контрольну інформацію клієнта, відправленому в SMS - повідомлені ПіН-коді, ідентифікаторі користувача, паролях системи Приват24, паролі (ніку) MobileBanking або проведених клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання клієнтом умов їхнього збереження і використання та/або прослуховування або перехоплення інформації у каналах зв`язку під час використання цих каналів. Клієнт зобов`язаний вжити заходів щодо запобігання втрати (викрадення) карт, Стікеру PayPass, ПіНу (персонального ідентифікаційного номеру) або інформації нанесеної на карту і магнітну смугу, або їхнього незаконного використання. Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції, які супроводжуються автоматизацією, до моменту письмової заяви клієнта про блокування картки/рахунку/на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг (п.1.1.2.1.12, п.1.1.5.13 Умов). Згідно п.1.1.5.29 Умов держатель несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту звернення власника карти в банк та блокування карти, і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки карти в стоп-лист платіжною системою, а вразі підключення до послуги «Екстрені гроші» також протягом часу блокування платіжної карти. Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлення відповідальності суб`єктів переказу, а також визначення загального порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами встановлено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» від 05.04.2001 № 2346-III. Згідно ст. 40-1 даного Закону еквайр та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових та неналежних переказів, суб`єктів помилкових та неналежних переказів та вжиття заходів із запобігання або припинення зазначених переказів. Моніторинг має проводитися постійно за параметрами, встановленими правилами відповідної платіжної системи. Відповідно до п. 37.1 ст.37 Закону № 2346-III, для встановлення правомірності переказу еквайр, за результатами моніторингу або в разі опротестування переказу держателем, емітентом або платіжною організацією платіжної системи, має право призупинити завершення переказу на час, передбачений правилами відповідної платіжної системи, але не більше ніж на дев`яносто календарних днів. Пунктом 8 Розділу 6 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого Постановою правління Національного банку України № 705 від 05.11.2014 р., визначено, що емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно з п. 37.2 ст.37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до пунктів 8 та 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління НБУ від 05.11.2014 р. № 705, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Верховний Суд України у своїй постанові від 13.05.2015 року по справі № 6-71цс15 виклав наступну правову позицію. Відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30.04.2010 року № 223, банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи те, що АТ КБ «Приватбанк» не було надано доказів, якими стверджується той факт, що [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка б дала змогу ініціювати платіжні операції, так як на підтвердження даного факту стороною не надано жодних доказів, приймаючи до уваги, що грошові кошти у розмірі 11800,00 грн., як кредитні кошти банку, були списані з рахунку позивача внаслідок недозволеної платіжної операції, суд приходить до висновку про відсутність вини [PERSON] як підстави цивільно-правової відповідальності, але враховуючи наведені вище підстави, суд приходить до висновку про необхідність визнання дій АТ КБ «ПриватБанк» щодо проведення недозволеної платіжної операції, яка полягає у списанні 11 січня 2019 року з карткового рахунку [PERSON] кредитних коштів у розмірі 11800,00 грн., незаконними, а тому у банку відсутнє право нараховувати позивачу заборгованість по відсотках та пені за використання кредитного ліміту у розмірі 11800,00 грн., по картковому рахунку № [NUMBER] . Що стосується позовних вимог позивача щодо стягнення на його користь з АТ КБ «ПриватБанк» грошових коштів у розмірі 14616,51 грн., то вони не підлягають задоволенню, оскільки дана сума складається з: 11800,00 грн. - грошові кошти, які списані з карткового рахунку [PERSON] неправомірними діями третьої особи, 2566,51 грн. - відсотки за користування кредитним коштами, 250,00 грн. пеня. Крім того, грошові кошти в сумі 11800,00 грн. є кредитними коштами, які знаходились на картковому рахунку та фактично не належали [PERSON] , а були власністю АТ «ПриватБанк», тому вищезазначені позовні вимоги [PERSON] є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Часткова відмова в позові не позбавляє позивача права звернутись до суду з іншим предметом та підставами. Оскільки позовні вимоги [PERSON] задоволено частково, суд вважає за необхідне стягнути з ПАТ КБ «Приватбанк» на користь держави судовий збір. Дані витрати підлягають стягненню за ставками, встановленими для немайнових вимог, пропорційно до задоволених вимог [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: partial