Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-10 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з зазначеним позовом до [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та інтересах [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до рішення Державної адміністрації Залізничного району м. Києва від 10 січня 1995 року № 30 на сім`ю з 4 чоловік видано ордер на жиле приміщення № 029382 серія Б. відповідно до ордеру відповідач [PERSON] має право займати жиле приміщення у квартирі [ADDRESS] . У спірній квартирі крім нього зареєстровані відповідачі - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також треті особи - [PERSON] , [PERSON] . У серпні 2017 року відповідач [PERSON] разом з дітьми ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ) виїхала зі спірної квартири. Відповідачі не проживають у спірній квартирі, витрати на комунальні послуги не сплачують. Вважає, що відповідачі втратили право користування житлом, оскільки не проживають в спірній квартирі без поважних причин та не приймають участі в її утриманні. Просить суд ухвалити рішення, яким визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою [ADDRESS] . Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 11 грудня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду в частині вимог до [PERSON] у зв`язку з тим, що вона вже знята з реєстраційного обліку у спірній квартирі. Позивач у судове засідання не з`явився, його представник подав до суду клопотання, в якому просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення в справі заочного рішення не заперечує (а.с. 37). Відповідачі та треті особи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялась. Суд за письмовою згодою представника позивача ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] проживає в квартирі [ADDRESS] на підставі ордеру № 029382 серія Б, виданого на ім`я [PERSON] відповідно до рішення Державної адміністрації Залізничного району м. Києва від 10 січня 1995 року № 30 на сім`ю з 4 чоловік, а саме [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с. 8). [PERSON] змінив прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про переміну прізвища, імені, по-батькові від 04 жовтня 2003 року (а.с. 6). У зазначеній квартирі зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується довідкою Форми № 3 від 27 квітня 2016 року (а.с. 8) та Витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва № 11205836 від 10 грудня 2019 року (а.с. 36). Станом на день ухвалення рішення у справі відповідачу [PERSON] , [INFO] , виповнилось 18 років. З позову вбачається, що відповідачі з серпня 2017 року не проживають у спірній квартирі, витрати на комунальні послуги не сплачують. Відповідно до статей 71, 72 ЖК УРСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї жиле приміщення зберігається за ними протягом 6 місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні понад шість місяців з поважних причин, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Якщо особа не проживає в жилому приміщенні без поважних на те причин понад встановлені законом строки, вона може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням. Згідно з ч. 2 ст. 107 ЖК УРСР у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття. На підтвердження своїх доводів щодо відсутності відповідачів у спірній квартирі більше шести місяців, позивач посилається на письмові докази. З акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 30 листопада 2018 року вбачається, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані в квартирі [ADDRESS] , проте не проживають за місцем реєстрації з серпня 2017 року (а.с. 9). Оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що відповідачі не проживають у спірній квартирі більше шести місяців без поважних причин, а тому вимога про визнання відповідачів такими, що втратили право користування житлом підлягає задоволенню. З огляду на наведене, позовна заява підлягає задоволенню. З урахуванням задоволення позову, стягненню з відповідачів на користь позивача підлягає 768 гривень 40 копійок судового збору, по 256 гривень 13 копійок з кожного.

Outcome: approved