Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-27 00:00:00

[PERSON], діючи від імені [PERSON], звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про зобов`язання виконати умови мирової угоди та стягнення неустойки за невиконання умов мирової угоди. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в процесі виконання рішення суду Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 21.08.2015 року за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, зобов`язання до вчинення дій, між сторонами була укладена мирова угода, згідно якої відповідачі зобов`язались виконати роботи, визначені мировою угодою, в термін до 01.06.2017 року. П.7 мирової угоди передбачено, якщо відповідачі у визначений п.5 Мирової угоди термін не виконає всі перелічені роботи вони солідарно зобовязані відшкодувати [PERSON] неустойку у розмірі 5 мінімальних зарплат. 05 грудня 2016 року ухвалою Каховського міськрайонного суду у справі №658/3047/14-ц затверджено мирову угоду від 30 жовтня 2016 року Відповідачі у визначений термін зобов`язання, взяті на себе за умовами мирової угоди, не виконали. За вказаних обставин просила стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] 16000,00 грн. неустойки за невиконання умов мирової угоди, а також зобовязати відповідачів виконати роботи, передбачені мировою угодою. У судове засідання представник позивача [PERSON] надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачі в судове засідання не зявилися, належно сповіщені про місце та час розгляду справи. Відзиву на позовну заяву та клопотання про відкладення розгляду справи від них не надходило. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що ухвалою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 05.12.2016 року у справі №658/3047/14-ц за поданням Каховського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області про затвердження мирової угоди між [PERSON] та [PERSON], [PERSON], [PERSON] затверджено мирову угоду від 30 жовтня 2016 року, за умовами якої Боржники (відповідачі у даній справі) в термін до 01 червня 2017 зобовязалися виконати визначені умовами угоди роботи на подвірї домоволодіння, розташованого за адресою м.Каховка, вул.Калініна, 36, а Стягувач (позивач у даній справі) зобовязується допустити Боржників до свого домоволодіння для виконання робіт, передбачених п. 5.3 та п.5.4 цієї Мирової угоди. У разі, якщо Стягувач не надасть можливості Боржникам виконати роботи згідно п.5.3 та п.5.4 Боржники звільняються від відповідальності за невиконання даного виду робіт. Сторони також домовились, що у разі якщо Боржники у визначений п.5 Мирової угоди термін не виконають всі перелічені роботи, Боржники солідарно зобовязані відшкодувати Стягувачу неустойку у розмірі 5 мінімальних зарплат (а.с. 8, 9-10,11). Наданими представником позивача доказами підтверджено, що відповідачі у визначений мировою угодою термін зобов'язання щодо виконання робіт, передбачених умовами мирової угоди, не виконали (а.с. 21-26). Статтею 509 ЦК України\~визначено, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 ЦК України. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Відповідно до\~статті 510 ЦК України\~сторонами у зобов'язанні є боржник і кредитор. У зобов'язанні на стороні боржника або кредитора можуть бути одна або одночасно кілька осіб. Якщо кожна із сторін у зобов'язанні має одночасно і права, і обов'язки, вона вважається боржником у тому, що вона зобов'язана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї. Тому, з урахуванням\~статті 11 Цивільного кодексу України, укладену між сторонами мирову угоду від 30.10.2016 року слід розцінювати як багатостороннє договірне зобов'язання, за яким кожен із її підписантів набув певних прав та відповідних обовязків перед іншою із сторін. Невиконання договірного зобов'язання будь-якою із сторін має наслідком цивільно-правову відповідальність, передбачену законом. Отже, в силу ст.ст.\~11,\~202 ЦК України\~затверджена судом мирова угода за своєю правовою природою є правочином, який за загальними принципами цивільного законодавства має бути виконаний за правилами ст.ст.\~525,\~526 ЦК України. Відповідно до\~ст. 525 ЦК України\~одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Нормами\~ст. 526 ЦК України\~встановлено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно положень ч. 1\~ст.530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 610 ЦК України\~встановлено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Як визначено\~статтею 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав зобов'язання у встановлений договором строк. Згідно з правовою позицією, висловленою Верховним Судом України при розгляді справи № 6-274цс15, у разі невиконання однією зі сторін зобов'язань за умовами мирової угоди інша сторона угоди не позбавлена можливості звернутися до суду з позовом про спонукання до виконання мирової угоди. Частиною 1\~статті 611 Цивільного кодексу України\~передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. За змістом ст. 546 ЦК України, неустойка є одним з видів забезпечення зобов`язання. Статтею 549 ЦК України встановлено, що неустойкою є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. З матеріалів справи вбачається, що в порушення умов мирової угоди та вимог статей 526, 530 ЦК України відповідачі взяті на себе за мировою угодою зобов'язання належним чином не виконали, тому суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Станом на час звернення з позовом до суду розмір мінімальної зарплати становив 3200,00грн., отже, розмір неустойки, який відповідно до п.7 мирової угоди підлягає стягненню з відповідачів, складає 16000,00 грн. Згідно з ч.1ст.141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved