overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 16.04.2012 року в виконавчому комітеті Сокиринецької сільської ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис № 1. В шлюбі в них дітей немає. Одруження виявилось невдалим через сварки та суперечки, позивач та відповідач не розуміють один одного, так як у них різні характери та погляди на життя. Постійні скандали привели до того, що їх сім'я розпалась. Тому позивач звернувся з даним позовом до суду. Сторони в судове засідання не з'явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому позивач [PERSON] позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі, а відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Так, дійсно, шлюб між сторонами по справі зареєстрований 16.04.2012 року в виконавчому комітеті Сокиринецької сільської ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис № 1, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим повторно, серії [NUMBER] від 16.04.2012 року (а.с. 3). Згідно позовної заяви, позивач дійшов висновку про недоцільність подальшого збереження шлюбу через сварки та суперечки, які почали виникати на протязі подружнього життя, що призвело до втрати почуття поваги та любові між сторонами один до одного. На думку позивача сім'я фактично розпалась і збереження сім'ї неможливе. На даний час суд встановив, що сім'я розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, і такі підстави для розірвання шлюбу, які вказані в позовній заяві, мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач бажає відновити своє дошлюбне прізвище «[PERSON]», що відповідає вимогам закону. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 21.08.2014 року в Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 2165. В шлюбі в них дітей не має. Одруження виявилось невдалим, через різні характери, тому позивач вважає, що подальше спільне життя з відповідачем є неможливим, в зв'язку з чим звернувся з даним позовом до суду. Сторони в судове засідання не з'явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому позивач [PERSON] позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі, а відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Так, дійсно, шлюб між сторонами по справі зареєстрований 21.08.2014 року в Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 2165, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 3). Згідно позовної заяви, позивач дійшов до висновку про недоцільність подальшого збереження шлюбу через різні характери. На даний час суд встановив, що сім'я розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, і такі підстави для розірвання шлюбу, які вказані в позовній заяві, мають істотне значення. Крім того, оскільки позивачем не заявлено клопотання про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, пов'язаних зі сплатою судового збору, суд вважає залишити їх за позивачем (відповідно по поданої позивачем письмової заяви). На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-14 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 21.12.2007 року в виконкомі Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис № 23. В шлюбі в них народився син [PERSON], [INFO]. Одруження виявилось невдалим, через відсутність взаєморозуміння, постійні сварки, різні життєві позиції, тому позивач вважає, що подальше спільне життя з відповідачем є неможливим, в зв'язку з чим звернувся з даним позовом до суду. Сторони в судове засідання не з'явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому позивач [PERSON] позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі, а відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Строк на примирення сторони просили не надавати. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Так, дійсно, шлюб між сторонами по справі зареєстрований 21.12.2007 року в виконкомі Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис № 23, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 3). В шлюбі в них народився син [PERSON], [INFO], що підтверджується копією свідоцтва про народження дитини (а.с.4). Згідно позовної заяви, позивач дійшов до висновку про недоцільність подальшого збереження шлюбу через відсутність взаєморозуміння, постійні сварки, різні життєві позиції. На даний час суд встановив, що сім'я розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, і такі підстави для розірвання шлюбу, які вказані в позовній заяві, мають істотне значення. Крім того, оскільки позивачем не заявлено клопотання про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, пов'язаних зі сплатою судового збору, суд вважає залишити їх за позивачем (відповідно по поданої позивачем письмової заяви). На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-04 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 22.09.2013 року в виконавчому комітеті Лука- Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис №23. Від шлюбу мають неповнолітнього сина [PERSON] [INFO]. Також позивач в позові вказує, що у них з відповідачкою різні інтереси, різні погляди на життя, уподобання, вони не розуміють один одного, кожен живе своїм відокремленим життям, подальше збереження шлюбу неможливе, тому позивач звернувся з даним позовом до суду. Сторони в судове засідання не з'явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому позивач [PERSON] позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі, судові витрати просить залишити за ним, а відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення, після розірвання шлюбу просить залишити прізвище [PERSON]. Строк на примирення просять не надавати. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Так, дійсно, шлюб між сторонами по справі зареєстрований 22.09.2013 року в виконавчому комітеті Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис №23 про що свідчить свідоцтво про шлюб Серія [NUMBER] (а.с. 4). В шлюбі народився син [PERSON] [INFO]. Згідно позовної заяви, позивач дійшов до висновку про недоцільність подальшого збереження шлюбу через те, що позивач та відповідач не розуміють один одного, в них різні інтереси, уподобання та погляди на життя чоловіка та дружини. На даний час суд встановив, що сім'я розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, і такі підстави для розірвання шлюбу, які вказані в позовній заяві, мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач бажає залишити прізвище [PERSON], що відповідає вимогам закону. Судові витрати залишити за позивачем ( відповідно до написаної заяви). На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-11 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 25.11.2014 року в виконавчому комітеті Стрижавської селищної ради Вінницького району, Вінницької області, актовий запис № 54. В шлюбі в них народилась донька [PERSON], [INFO]. В позовній заяві позивач вказує, що одруження виявилось невдалим, через різні погляди на життя та життєві цінності, постійні сварки та конфлікти, сторони не розуміють один одного, фактично припинили проживання разом з березня 2015 року, тому позивач вважає, що подальше спільне життя з відповідачем є неможливим, в зв'язку з чим звернувся з даним позовом до суду. Сторони в судове засідання не зявились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому позивач [PERSON] позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, судові витрати залишає за собою і просить не стягувати їх з відповідача, а відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення, після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище «Діденко». Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Так, дійсно, шлюб між сторонами по справі зареєстрований 25.11.2014 року в виконавчому комітеті Стрижавської селищної ради Вінницького району, Вінницької області, актовий запис - 54, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим повторно 20.01.2016 року(а.с. 7). В шлюбі в сторін народилась донька [PERSON], [INFO], про що свідчить копія свідоцтва про народження дитини (а.с.8). Відповідно до довідки виданої Стрижавською селищною радою Вінницького району, Вінницької області, № 1278 від 18.05.2015 року [PERSON] дійсно проживає за адресою: [INFO]. Довідка видана Стрижавською селищною радою Вінницького району, Вінницької області, № 2311 від 31.07.2015 року свідчить про те, що [PERSON] дійсно проживає за адресою: [INFO], з матірю, братом та донькою. Згідно позовної заяви, позивач дійшов до висновку про недоцільність подальшого збереження шлюбу через різні погляди на життя та життєві цінності, сторони не розуміють один одного. На думку позивача сімя фактично розпалась. На даний час суд встановив, що сімя розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, та інтересам їх неповнолітньої дитини і такі підстави для розірвання шлюбу, які вказані в позовній заяві, мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач [PERSON] бажає залишити прізвище Діденко, що відповідає вимогам закону. Судові витрати слід залишити за позивачем [PERSON] (відповідно по поданої ним письмової заяви). На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 26.01.2011 року в виконавчому комітеті Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис №01. Від шлюбу мають неповнолітнього сина [PERSON] [INFO]. Також позивач в позові вказує, що у них з відповідачкою різні інтереси, різні погляди на життя, уподобання, постійні сварки, подальше збереження шлюбу неможливе, тому позивач звернувся з даним позовом до суду. Сторони в судове засідання не зявились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому позивач [PERSON] позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі, судові витрати просить залишити за ним, а відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення, після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «Пенькевич». Строк на примирення просять не надавати. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Так, дійсно, шлюб між сторонами по справі зареєстрований 26.01.2011 року в виконавчому комітеті Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис №01, про що свідчить свідоцтво про шлюб серія 1-АМ № 095981 (а.с. 3). В шлюбі народився син [PERSON] [INFO] Згідно позовної заяви, позивач дійшов до висновку про недоцільність подальшого збереження шлюбу через те, що позивач та відповідач не розуміють один одного, в них різні інтереси, уподобання та погляди на життя чоловіка та дружини. На даний час суд встановив, що сімя розпалась остаточно і збережена бути не може, подальше збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, і такі підстави для розірвання шлюбу, які вказані в позовній заяві, мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Після розірвання шлюбу відповідач бажає залишити прізвище Пенькевич , що відповідає вимогам закону. Судові витрати залишити за позивачем ( відповідно до написаної заяви). На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що згідно договору дарування позивач є власником квартири [ADDRESS]. Станом на 28.12.2016 р. у квартирі зареєстровано пять осіб: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Але, [PERSON], яка є мачухою позивача, та [PERSON]- зведений брат позивача, не проживають за вказаною адресою більше року. Добровільно відповідачі з реєстрації не знімаються, а позивач вимушений нести додаткові витрати по утриманню квартири та сплаті комунальних послуг, чим порушуються його права як власника. Позивач до суду не зявився, але надав суду письмову заяву у якій у повному обсязі підтримав вимоги позову, просив суд їх задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідачі в судове засідання повторно не з'явилися, хоча про час, дату і місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Клопотання про розгляд справи за їх відсутності від відповідачів до суду не надходило, тому суд, за згоди позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.ст. 280-281 ЦПК України. Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом установлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], даний факт підтверджується доданою копією договору дарування від 11.06.2015 р. ( а.с.6) та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ( а.с.7). З довідки про склад сімї (а.с.8) вбачається, що за вказаною вище адресою зареєстровано пять осіб: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Згідно акту обстеження матеріально-побутових умов проживання від 07.11.2016 р., в квартирі [ADDRESS] зареєстровані, але не проживають: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON],[INFO], [PERSON], [INFO]. Зі слів сусідів встановлено, що [PERSON] та [PERSON] не проживають за вказаною адресою більше року. За зазначеною вище адресою фактично проживає [PERSON],[INFO], проживає один ( а.с.10). Відповідно до\~ст. 405 ЦК України, члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. З досліджених вище доказів встановлено, що відповідачі не проживають і не зявляються у належній позивачу квартирі більше року, доказів того, що позивач чинить перешкоди в доступі до житла відповідачам\~відсутні, так само суду не надані докази того, що між сторонами укладались будь-які угоди щодо користування житлом чи існують інші домовленості, тому суд доходить висновку про наявність передбачених законом підстав для визнання відповідачів такими, що втратили право користування спірним житловим приміщенням.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказав, що 07.03.2015 року померла його мати [PERSON], яка на випадок своєї смерті залишила заповіт та все належне їй майно вона заповіла позивачу. Позивач вчасно не звернувся у встановлений строк до нотаріальної контори через душевні страждання та стан здоровя. Вважає, що причина пропуску строку прийняття спадщини є поважною та просить поновити строк для прийняття спадщини. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надав заяву про слухання справи у його відсутності, поклався на розсуд суду. Заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав. Судом встановлено, що 07 березня 2015 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 9). За життя [PERSON] 29 листопада 2002 року склала заповіт, яким заповіла усе своє майно [PERSON] (а.с.11). [PERSON] пропустив передбачений чинним законодавством строк для прийняття спадщини і просить суд визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи той факт, що позивач набув право на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини як спадкоємець за заповітом, з поважних причин пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, суд вважає, що позивачу слід надати додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], тривалістю два місяці.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-12 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказав, що 30.12.2014 року померла його мати [PERSON], яка на випадок своєї смерті залишила заповіт та все належне їй майно вона заповіла своїм синам: позивачу [PERSON] та [PERSON] Позивач не звернувся у встановлений строк до нотаріальної контори через свою необізнаність, а потім перебував за межами України. Вважає, що причина пропуску строку прийняття спадщини є поважною та просить поновити строк для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надав заяву про слухання справи у його відсутності. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнав, не заперечував проти задоволення позову. Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав. Судом встановлено, що 30 грудня 2014 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 12). За життя [PERSON] 03 вересня 2009 року склала заповіт, яким заповіла усе своє майно [PERSON] та [PERSON] (а.с.6). [PERSON] пропустив передбачений чинним законодавством строк для прийняття спадщини і просить суд визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Постановою від 15.07.2015 року приватний нотаріус Голопристанського районного нотаріального округу Херсонської області [PERSON] відмовила [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с. 11). Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи той факт, що позивач набув право на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини як спадкоємець за заповітом, з поважних причин пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, суд вважає, що позивачу слід надати додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], тривалістю два місяці.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-12 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказав, що [INFO] помер його батько [PERSON] Після його смерті відкрилася спадщина. Спадкоємцями є позивач та відповідачі: дружина та син померлого. Позивач не звернувся у встановлений строк до нотаріальної контори, оскільки в свідоцтві про його народження було допущено описку в написанні по батькові, тому вимушений був звертатись до суду із заявою про встановлення юридичного факту. Вважає, що причина пропуску строку прийняття спадщини є поважною та просить поновити строк для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали. Відповідачі [PERSON], [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнали, не заперечували проти задоволення позову. Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 8). Позивач є сином померлого та являється спадкоємцем за законом. Даний факт підтверджується матеріалами справи (а.с. 5-8). [PERSON] пропустив передбачений чинним законодавством строк для прийняття спадщини і просить суд визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що причиною пропущення [PERSON] строку для прийняття спадщини є допущена описка в свідоцтві про його народження та звернення до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. Враховуючи той факт, що позивач набув право на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини як спадкоємець за законом, з поважних причин пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, суд вважає, що позивачу слід надати додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], тривалістю два місяці.

Outcome: approved