Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовом до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову вказує, що травні 2019 року померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . За життя вона залишила заповіт, яким вона на випадок своєї смерті заповіла йому (заявнику) квартиру [ADDRESS] . Також вказує, що померла [PERSON] проживала в квартирі [ADDRESS] сама, а його (заявника) батько, якому померла доводиться рідною тіткою час від часу відвідував її, якщо щось було потрібно то допомагав. Весною 2018 року його батько приїхавши в місто Черкаси за адресою проживання [PERSON] виявив, що квартира закрита та з`ясував у сусідів, що вони не знають де знаходиться тітка. Після цього батько звернувся до органів поліції для розшуку тітки. Те, що померла [PERSON] перебувала в розшуці підтверджується листом Черкаського відділу поліції від 24.05.2019 року №1757. Після виявлення тіла [PERSON] в с. Медведівка літом 2019 року, вони змогли отримати свідоцтво про смерть [PERSON] лише 24.07.2019 року, тоді як дата її смерті значиться травень 2018 року. 06.08.2019 року після поховання [PERSON] вони звернулися до Другої черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але їм було відмовлено, оскільки ними був пропущений строк на подачу до нотаріальної контори такої заяви. Вважає, що строк для подання заяви на прийняття спадщини після смерті [PERSON] ним пропущений з поважної причини, а тому просить визначити йому - [PERSON] додатковий строк терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла в травні 2018 року . 05.11.2010 року представником відповідача - Черкаської міської ради - Чернявським А.Л. до суду подано відзив на позовну заяву, в якому останній вказує, що позивачем не надано достатніх доказів які б підтверджували, що саме Черкаська міська рада є належним відповідачем у даній справі. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судових засідань, до участі в справі в якості третьої особи залучено [PERSON] . В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, визначити [PERSON] додатковий строк терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла в травні 2018 року . Також пояснили, що в передбачений законом строк позивач не міг би подати до нотаріальної контори заяву про сприйняття спадщини, оскільки тіло [PERSON] було виявлене тільки в липні 2019 року і відповідно свідоцтво про її смерть було видане лише 27.07.2019 року, тоді як час її смерті визначено - в травні 2018 року. В судове засідання представник відповідача Черкаської міської ради не з`явився, але 18.12.2019 року представником Чернявським А.Л. до суду подано заяву, в якій він просив розглядати справу у відсутність представника Черкаської міської ради. В судовому засіданні третя особа - [PERSON] не заперечував проти задоволення позову. Також пояснив, що [PERSON] , яка була його тіткою, проживала в квартирі [ADDRESS] сама, а він час від часу відвідував її, допомагав, якщо їй було щось потрібно. Весною 2018 року він приїхавши до тітки за місцем її проживання не виявив її, квартира була закрита, з зв`язку з цим він звернувся до органів поліції для розшуку тітки. Тіло тітки було виявлене лише в липні 2019 року, а її смерть зафіксована - в травні 2018 року. Відповідно свідоцтво про смерть тітки не могло бути видане раніше ніж знайшли її тіло. Після отримання свідоцтва про смерть тітки він та його син - [PERSON] звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їм було відмолено в цьому, в зв`язку з пропуском строку на подачу заяви про прийняття спадщини. Заслухавши пояснення позивача [PERSON] , третьої особи - [PERSON] , дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною першою статті 1272 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні встановлено, що травні 2018 року померла [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим 27.07.2019 року Чигиринським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Черкаській області (а.с. 5). Також в судовому засіданні встановлено, що за життя, а саме 10.11.2015 року [PERSON] склала заповіт, яким заповіла належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] - [PERSON] . Такими чином, позивач [PERSON] являється єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла в травні 2018 року . Як вбачається із маралів спадкової справи, [PERSON] та його батько - [PERSON] 06.08.2019 року звернулися до Другої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв`язку з пропуском строку на подачу заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суд, відповідно до п. 24 вказаної постанови, при розгляді цих справ перевіряє наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Крім того, відповідно до п. 24 вказаної постанови, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані у випадку доведеності наявності перешкод для подання відповідної заяви та наявності підстав для визнання судом цих обставин поважними. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] в передбачений законом строк, а саме в шестимісячний строк після смерті [PERSON] , яка померла в травні 2018 року , не міг звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки [PERSON] перебувала в розшуку і її тіло було виявлено лише в липні 2019 року, а свідоцтво про її смерть було видане лише 27.07.2019 року, але в ньому була зафіксована фактична дата смерті [PERSON] - травень 2018 року. Факт перебування [PERSON] станом на 23.05.2019 року в розшуку підтверджується листом т.в.о. начальника ГУНП в Черкаській області Зганяйко С.А. від 24.05.2019 року вих. №1757 (а.с. 9). Відповідно, до виявлення тіла [PERSON] та отримання свідоцтва про її смерть (дата видачі 27.07.2019 року), позивач [PERSON] і не міг би звернутися до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . А тому, суд вважає, що строк для прийняття спадщини, який рахується з дати смерті - з травня 2018 року, позивачем пропущений з незалежних від нього обставин, які є поважними. Оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає причину пропуску позивачем [PERSON] строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла в травні 2018 року , поважною та вважає за необхідне надати йому (позивачу) для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла в травні 2018 року , додатковий строк в два місяці, що починається з дня набрання рішенням суду законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved