Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-28 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації та стягнення моральної шкоди. Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що у [INFO] та [INFO] користувач «[PERSON]» створювала та публікувала в соціальній мережі Facebook (Фейсбук) повідомлення про те, що він вчиняє «відкритий рейдерський отжим підприємства», захопив територію ЗАТ «Волинь-Лада». В подальшому багато знайомих повідомляли йому, що у період з 10.03.2021 по 25.03.2021 в різних групах соціальної мережі Facebook (Фейсбук), в тому числі в «Теревені про Луцьк» ([INFO]), користувач «[PERSON]» опублікувала дописи з його фотографіями та відео, а також звинуваченнями у вчиненні злочинних дій, в тому числі - рейдерстві та іншій протиправній діяльності. Самостійно перевірити дану інформацію він не міг, оскільки не є користувачем соціальної мережі Facebook. Тому, попросив свого сина [PERSON] знайти веб-сторінку «[PERSON]». Оглянувши вказану сторінку, переконався, що вона належить [PERSON]. Вказана особа йому відома як представник ЗАТ «Волинь Лада». Прочитавши опубліковані в період з 27.12.2021 по 19.03.2021 дописи користувача «[PERSON]» ([INFO]), він був шокований їх змістом. Створена та поширена відповідачкою інформація щодо нього носить неправдивий характер та є прямим звинуваченням у кримінально-караних діяннях. Зокрема, у дописах зі статусом «Публічно» відповідачка застосовувала щодо нього особисто висловлювання: «рейдер», «рейдери», «рейдерство», «віджимають бізнес». Також, [PERSON] у публікаціях використовувала відео/фото його особи та особистих документів, а також картинки (колажі/постери) із зображенням його обличчя та фраз: «Ні рейдерству на Волині», «Беззаконня, свавілля, руїни, рейдерство, бандитизм», «Братки в Луцьку 21 століття. [PERSON]-рейдер», «Стоп рейдерам». Недостовірна інформація, що була створена та опублікована відповідачкою на її сторінці «[PERSON]» ([INFO]) в соціальній мережі Facebook зафіксована у протоколах огляду та фіксації змісту веб-сторінки від 12.03.2021, 16.03.2021 та 07.04.2021. Аналогічна за змістом неправдива інформація, оприлюднення якої носило мету завдання йому репутаційної та, відповідно, моральної шкоди, публікувалася відповідачкою на веб-сторінці соціальної мережі Facebook «Юрист [PERSON]» ([INFO]). 14.03.2021 його представник - адвокат Матвіїв В. М. написав на вказаній сторінці свій коментар із проханням припинити публікацію дописів щодо нього. Відповідачка видалила сторінку «Юрист [PERSON]» [INFO]) із соціальної мережі Facebook, аби приховати свої протиправні дії та убезпечити себе від використання контенту(змісту) облікового запису «Юрист [PERSON]» в якості доказів протиправної діяльності. Окрім того, відповідачка видалила з її особистої сторінки «[PERSON]» в соціальній мережі Facebook усі записи за період з 09.03.2021 по 19.03.2021, в яких містились фото-/відео- та графічні матеріали з його зображенням, а також поширену нею неправдиву інформацію щодо нього. Про це йому стало відомо 16.04.2021 від представника - адвоката Матвіїва В. М., який виявив означений факт в процесі підготовки даної позовної заяви та збору відповідних доказів. На сторінці відповідачки [PERSON]» в соціальній мережі Facebook залишилися лише дописи/публікації від [INFO] та [INFO], в яких відповідачка звинувачує його у рейдерстві ЗАТ «Волинь-Лада». Факт видалення [PERSON] вказаних записів свідчить про усвідомлення нею протиправності своїх дій у частині посягання на його честь, гідність і ділову репутацію, втручання в його особисте життя, а також демонструє, що вона вживає заходи, спрямовані на приховування вчинених нею протиправних дій/фактів втручання в його особисте життя та порушення його немайнових прав. Разом з тим, активна протиправна діяльність [PERSON] щодо спотворення його доброго імені та вироблення в суспільстві негативного ставлення щодо нього, уже принесла свої негативні наслідки. Зокрема, невизначене коло осіб, сприймає його як злочинця, який рейдерським шляхом здатен позбавити особу права власності, в тому числі з залученням організованої злочинної групи. Він має велику родину: дітей та онуків. За своє життя не притягався до кримінальної відповідальності (копія довідки про відсутність судимості додається). Чесно ставився до третіх осіб і поводжуся так донині. Маю великий досвід підприємницької діяльності, в тому числі успішні бізнес-проекти. А дії [PERSON], нанесли шкоду його честі, гідності та діловій репутації. Вона втрутилася в його особисте життя, переслідуючи одну мету - дискредитувати його, виставити у максимально негативному світлі, щоб він відступився від захисту своїх прав на майно (адміністративно-побутовий корпус №1 /літер А-2/, загальною площею 1275,4 кв. м. і адміністративно-побутовий корпус №2 /літер Б-2/, загальною площею 625,3 кв. м.), яке має адресу: вул. Кільцева, 1, м. Луцьк. Вказане майно раніше належало ЗАТ «Волинь Лада». він придбав це майно на електронних торгах 13.12.2018, які проводилися ДП «СЕТАМ». Провів повний розрахунок і 28.12.2018 приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Волинської області Онищук І. П. видала свідоцтва про придбання вказаного нерухомого майна з прилюдних торгів за №№2952 і 2953 (копії додаються) та зареєструвала його право власності (копії інформаційних довідок з ДРРП НМ додаються). На підставі вищевикладеного просить визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність, ділову репутацію та є втручанням в його приватне життя, інформацію, графічні, фото- та відеоматеріали з його зображенням, які створені та/або розміщені [PERSON] на її особистій сторінці «[PERSON]» ([INFO]) в соціальній мережі Facebook, а саме дописи (публікації) від: - 09.03.2021 о 13:47 год.; 14:46 год.; 23:51 год. та 23:56 год. - 10.03.2021 о 00:44 год.; 01:12 год.; 01:44 год.; 01:45 год.; 01:47 год.; 05:10 год., 05:46 год. та 13:09 год.; - 11.03.2021 о 20:47 год. та 22:44 год.; - 13.03.2021 о 13:16 год.; 13:55 год.; 14:37 год.; 14:49 год.; 14:58 год.; 16:21 год.; 16:22 год.; 16:23 год.; 19:25 год. та 22:46 год.; - 15.03.2021 о 08:09 год. та 14:10 год.; - 17.03.2021 о 20:29 год. та 22:51 год.; - 19.03.2021 о 16:04 год.; зобов'язати відповідача - [PERSON] протягом п'яти днів, з дня набрання рішенням законної сили, спростувати недостовірну інформацію щодо його особи, шляхом розміщення на особистій сторінці «[PERSON]» ([INFO]) в соціальній мережі Facebook резолютивної частини рішення суду та перепоширення її до наступних груп у соціальній мережі Facebook: 1. Теревені про Луцьк (Новини Луцька, Куплю Продам, Реклама, Актуальності. 2. Юридичні Новини| Юридические Новости| Legal News. 3. Новини України UA. 4. ЯРМАРКА ВОЛИНІ (Купівля, продаж, обмін та ін. послуги). 5. Оголошення Луцька. Барахолка. 6. Совість та Честь України. 7. Новини Львівщини. 8. ЖК «Комфорт Таун». 9. Барахолка «Ма-Па» Украины. Купи-продай для родителей. Новые и БУ вещи. 10. Політв'язні - Ukrainian Human Rights Initiative. 11. Барахолка Луцьк. 12. Аренда и продажа недвижимости на Тенерифе/Канарские острова/ от хозяина. 13. Защити животных! 14. УКРАЇНІСЬКІ НОВИНИ. 15. На Волині. 16. ХАРЬКОВСКАЯ ПРАВДА. 17. Робота в Луцьку. 18. ГО «Майдан - громадський контроль». 19. Український Капітал. 20. Актуальні Новини. 21. Новини Луцьк. 22. Адвокаты, Судьи и Эксперты. Практика. 23. nikmedia.ua. 24. Актуальна Волинь. 25. Новини Тернопільщини. 26. Новини Бродівщини. 27. Дошка оголошень, реклама, афіша, робота Україна. 28. Громадський контроль банків. 29. Це Україна, Друже! 30. ЛУЦЬК ЄВРОПЕЙСЬКИЙ. 31. Що? Де? Коли? (анонси для журналістів Луцька і Волині). 32. Файні новини. 33. Я люблю Луцьк. 34. Бизнес ОНЛАЙН!!!! 35. Луцьк. 36. Національний Майдан - Українська Революція Честі й Гідності Нації. 37. Mikheil Saakashvili - Прем'єр-міністр України. 38. УКРАЇНА ПЕРЕМОЖЕ. 39. СТРІЧКА НОВИН. 40. ЧЕСНА КРАЇНА - УКРАЇНА. 41. НЕПОЛІТИЧНИЙ. КИЇВ. 42. Газета «Європейська країна». 43. ВОЛИНСЬКА БАРАХОЛКА. 44. Волинь. 45. «УКРАЇНА-ІНФО». 46. Украинская правда. 47. Інформаційній галас. 48. Недвижимость в Киеве и не только. 49. ТОЧКА ЗОРУ. 50. Киев. Продажа и покупки. Обьявления. Реклама. 51. Кодекс гідності. 52. УКРАЇНЦІ В СВІТІ: події, люди, традиції. 53. Новини. Корисні новини. 54. Богуслав OnLine. 55. Робота он-лайн. Купи. Продай. обміняй. 56. Цікаві Новини. 57. НОВИНИ. 58. Україна | Новини | АТО | Буча. 59. Диванна Сотня. 60. Афера.Стоп. 61. Kyiv Київ Киев. 62. Закон і Право. 63. АвтоАндони Луцька. 64. INFA УКРАЇНА. 65. «ІНША ДУМКА». 66. Дошка Оголошень Луцьк| Волинська Барахолка | Новини. 67. Новини України та світу. 68. Теревені про Луцьк. 69. Наш Луцьк. 70. РАДА АДВОКАТІВ УКРАЇНИ; Стягнути з відповідача на його користь 151 300,00 грн. моральної шкоди та витрати по сплаті судового збору в розмірі 4 086,00 грн. і витрати на оплату професійної правничої допомоги. Відповідачем [PERSON] було подано відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого позовні вимоги не визнає повністю, вважає їх зі штучним предметом. На її переконання діяльність позивача на території автомайстерень з офісними приміщеннями по вул. Трункіна, 1 у м. Луцьку із залученням молодиків спортивної тілобудови, спецтехніки, автомобілів створює загрозу для її життя, здоров'я та майна, так як вона має офісне приміщення в користуванні, де займається підприємницькою діяльністю на посаді керівника ТОВ «Юридично-консалтингова компанія «Челіза», надає юридичні послуги ряду клієнтів. У 2021 році її офісне приміщення було захоплене шляхом взлому замків, викрадено частину документації, ноутбук, особисті речі, завдано їй тілесних ушкоджень. За дорученням позивача його представники розірвали верхній одяг відповідача, закрили її всередині приміщення, підпираючи меблями вихід, обмежили їй можливість на 5 годин навіть сходити в туалет тощо. Вважає, що їй не належать будь-які сайти чи сторінки, де розміщено спірну інформацію, тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог. Позивачем не доведено факту, що не було поширено не оціночне судження, те, що позивач є публічною особою, тому поширення інформації щодо нього не могло потягнути негативні наслідки для його репутації. Інформація, яку вона поширювала, ґрунтується на інформації, що була предметом дослідження та обговорення по вул. Трункіна 1 в м. Луцьку для проведення розслідування відомостей щодо фактів рейдерського захоплення приміщень автомайстерень з офісними приміщеннями, які не належать позивачу, та стосувалася публічної особи, рівень критики якої є значно ширшим, тому в задоволенні позову слід відмовити. В судове засідання 29.10.2021 позивач та його представник не з'явились, згідно з поданою заявою просили проводити розгляд справи у їх відсутності, заявлені вимоги підтримали з підстав наведених у позовній заяві, просили задоволити позов в повному обсязі. Відповідач [PERSON], будучи належним чином повідомленою про судовий розгляд, жодного разу в судові засідання не з'явилась, заяв про розгляд справи у її відсутності до суду не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв'язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши представлені письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що за період з 09.03.2021 по 19.03.2021 відповідачка на своїй сторінці «[PERSON]» ([INFO]) в соціальній мережі Facebook створила та опублікувала дописи із використанням фото та відео [PERSON] (а.с. 28-197 Т. 1; а.с. 1-10 т. 2). Також відповідачем були опубліковані документи, в яких зазначено персональні дані позивача, зокрема, адреса місця проживання. В силу ст. 3 КУ людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Законодавець гарантує кожній особі захист від втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків передбачених Конституцією України. Положеннями ч. 1 ст. 307 та ч. 1 ст. 308 ЦК України визначено, що фізична особа може бути знята на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку лише за її згодою. Фотографія, інші художні твори, на яких зображено фізичну особу, можуть бути публічно показані, відтворені, розповсюджені лише за згодою цієї особи. Європейський суд з прав людини (надалі за тестом - ЄСПЛ) у рішенні по справі «VON HANNOVER v. GERMANY (No.2)» (див. §§ 51, 96, 98, 109-113 рішення), зробив наступні ключові висновки: 1) «Приватне життя» є широким поняттям, яке не має вичерпного визначення, і поширюється на безліч аспектів самоідентифікації людини, наприклад, на ім'я особи та зображення, і включає в себе її фізичну та психологічну цінність. Репутація і честь людини є частиною її самоідентифікації і психологічної цінності, а тому також охоплюються поняттям приватне життя. 2) Зображення особи є одним із головних атрибутів особистості, оскільки воно розкриває унікальні характеристики особи і відрізняє особу з-поміж інших. Право на захист свого зображення є однією з головних складових особистого розвитку. Воно передбачає, головним чином, право особи контролювати використання цього зображення, в тому числі і не дозволяти його опублікувати. 3) Держава має зобов'язання перед громадянами щодо здійснення заходів, спрямованих на забезпечення поваги до приватного життя навіть у сфері відносин осіб між собою. Це стосується також захисту зображення особи від зловживання з боку інших осіб. 4) Повинен забезпечуватись баланс між захистом приватного життя та свободою вираження поглядів. У зазначеному рішенні ЄСПЛ наводить наступні критерії, які повинні враховуватися для забезпечення балансу між захистом приватного життя особи та свободою вираження поглядів: 1) Визначення внеску, зробленого фотографією або статтею. Зокрема, потрібно встановити чи мають вони загальний інтерес. 2) Наскільки широко відомою є відповідна особа і яка тема повідомлення. У зв'язку з цим необхідно розрізняти приватних осіб і осіб, котрі діють в публічному контексті, як політичні або публічні постаті. Невідома громадськості приватна особа може вимагати особливого захисту свого приватного життя. Натомість, це не стосується публічних осіб. 3) Яка була попередня поведінка відповідної особи. Сам факт попереднього співробітництва особи з пресою не може бути аргументом для позбавлення особи захисту від оприлюднення спірної фотографії. 4) Які були зміст, форма і наслідки публікації. Варто оцінювати: - спосіб, у який фотографія або статті оприлюднені, і спосіб, у який відповідна особа зображена на фотографії або у статті; - обсяг, у якому було поширено статтю і фотографію. 5) Обставини, за яких було зроблено фотографії. Надавала чи ні сфотографована особа свою згоду на фотографування і на оприлюднення фотографій, або ж це було зроблено без повідомлення її, чи обманом, чи іншими незаконними засобами. Для приватної особи, невідомої для громадськості, оприлюднення фотографії може становити більше втручання, ніж друкована стаття. Відтак, систематичні створення, публікації та поширення серед необмеженого кола осіб в соціальній мережі Facebook відповідачкою фото та відео з зображенням [PERSON], позивача по справі, а також документів з його персональними даними, на думку суду, є прямим втручанням в його особисте життя. Крім того, у [INFO] та [INFO], а також з 09.03.2021 по 19.03.2021 відповідачка створила та опублікувала на своїй сторінці «[PERSON]» в соціальній мережі Facebook 42 дописи, якими було поширено неправдиву інформацію стосовно особи позивача. Окрім вищевказаних публікацій, це публічні дописи, які зроблені: [INFO] о 18:59 год.; 11.03.2021 о 22:44 год.; та 15.03.2021 о 14:10 год. У своїх дописах відповідачка стверджує: - «Організована злочинна група ?…? в інтересах [PERSON] ?…? відкрито заволоділа майном вартістю понад 5 000 000 гривень ?…?». - «Рейдери! Членів ОЗГ уже судять, а діяльність свою такі і далі ведуть». - «Рейдерство на Волині триває. ?…? Я - «очима рейдерів» ?…? Звертаємо вашу увагу на зухвале рейдерство псевдо підприємця [PERSON], яке триває з 09.03.2021 року. Поліція покриває незаконне проникнення «тітушок», які без будь-якого законного документу віджимають бізнес #рейдерство на місцевому рівні повністю покривається працівниками правоохоронних органів». - «Початок робочої неділі… день 7. Рейдера [PERSON] його «тітушня» не пускає, мабуть по 100 доларів за сьогодні ще не дав. Беззаконня процвітає». - «Обличчя «головних рейдерів компашки [PERSON]» починають проявлятися відкрито. Чикаго на Волині продовжується. ?…?». - «Рейдерство на СТО по вул. Трункіна 1 в м. Луцьку. Рейдери прийняли підкріплення бійців з Київської області ?…? Бережіться Люди цих «невгамовних» рейдерів, які можуть попасти шляхом взлому замків в любі об'єкти, незважаючи на те, що ви матимете документи на власність ?…?». - «Особисто головний рейдер Трунківського СТО!». - «Представник злочинних кіл з Київської області ?…? організовує для ?…? псевдо-підприємця [PERSON] рейдерське захоплення, яке відбувається в місті Луцьку по вулиці Трункіна, 1 на території Трунківського СТО ?…? Ось такий бандитизм, відвертий грабунок відбувається в місті Луцьку. Не має у нас закону ?…? Є ще дії, є ще погрози, є ще відкритий грабунок ?…? Рейдер [PERSON], він «віджав» в далеких 2000-х м'ясокомбінат, викинувши звідти підприємців ?…?, а він лише просто захватує, наймає ОЗГ, бандитів ?…?». З метою максимального поширення неправдивої інформації щодо позивача, відповідач здійснила репост своїх дописів до 70 груп із загальною кількістю підписників: 2 101 678 осіб згідно зі списком, наведеним у позовній заяві. Так, ч. 1 ст. 201 ЦК України віднесено до переліку особистих немайнових благ, які охороняються цивільним законодавством, зокрема: честь, гідність, ділову репутацію, ім'я, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. З огляду на сформульовані правові висновки (постанова Верховного Суду від 04.08.2020 по справі №755/9531/17 та п. 4 постанови пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»), під поняттям честі слід розуміти особисте немайнове благо, що є позитивною соціальною оцінкою особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності поведінки до загальноприйнятих уявлень про добро і зло та усвідомлення особою цієї оцінки. Під поняттям гідності слід розуміти чинник моральної свідомості, який, водночас, відображає моральне ставлення індивіда до самого себе та суспільства до нього. Діловою репутацією є усталена оцінка фізичної особи, що ґрунтується на наявній інформації про її позитивні та негативні суспільно значимі діяння у певній сфері, що відома оточуючим. Згідно зі ст. 1 та ст. 2 Закону України «Про інформацію» інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Одними з основних принципів інформаційних відносин є: достовірність і повнота інформації; свобода вираження поглядів і переконань; правомірність одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації; захищеність особи від втручання в її особисте та сімейне життя. Під поширенням інформації прийнято розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Відповідно до п. 15 згаданої вище постанови пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009, недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Аналіз ст. 34 та ст. 68 Конституції України дає підстави для висновку, що право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань кореспондується обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію, а також інформацію, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Відповідно до ст. 62 Конституції України та статті 6 Конвенції з захисту прав людини і основоположних свобод, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. У ч. 1 ст. 17 КПК України зазначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. ЄСПЛ у своєму рішенні від 10.02.1995 по справі «Allenet de Ribemont v. France» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є обов'язковим не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави. Так, відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», встановлене Конституцією та законами України право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди є важливою гарантією захисту прав і свобод громадян та законних інтересів юридичних осіб. Згідно з частинами 1-3 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає в тому числі у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Так при визначенні розміру заподіяної відповідачкою позивачу моральної шкоди шляхом поширення недостовірної інформації, суд враховує тривалість поширення такої інформації, їх системність (з грудня 2019 по березень 2021 року нею створено та поширено 44 дописи, чисельність осіб, серед яких було поширено таку інформацію та оцінює її розмір у 50000 грн. На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід було стягнути судовий збір, однак на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» відповідач звільнена від сплати судового збору, тому його слід компенсувати позивачу за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: partial