Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про встановлення факту та визнання права власності в порядку спадкування. Свою позовну заяву [PERSON] обґрунтовує наступним. З січня 1999р. до 08 квітня 2017р. позивач проживав однією сім`єю з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, але не звернулись до державного органу реєстрації актів цивільного стану про реєстрацію шлюбу. Після смерті [INFO] [PERSON] , позивач почав оформляти спадщину, оскільки за життя [PERSON] не складала заповіт. Нотаріусом було роз`яснено позивачу право на звернення до суду з позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 23.01.2018р. відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 06.03.2018р. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач [PERSON] зазначає, що її сестра не мала сім`ї. Після смерті її сестри [PERSON] , відповідач подала заяву до П`ятої Київської нотаріальної контори про прийняття спадщини та 24.04.2017р. відкрита спадкова справа. Відповідач не може погодитись з позовом, оскільки [PERSON] має постійне місце проживання та зареєстрований за адресою - [ADDRESS] . А між сестрою відповідача та позивачем не було сімейних відносин, між ними складались дружні стосунки, часом разом відпочивали та інколи святкували певні події. Померла сестра ніколи не говорила відповідачу, що у неї є сім`я і що вона с [PERSON] проживають однією сім`єю. Ухвалою суду від 03.05.2018р. закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовну заяву за викладеними в ній обставинами та просили задовольнити позов. Відповідач [PERSON] та її представник заперечували проти задоволення даного позову. Судові засідання проводились в режимі відеоконференції з Бориславським міським судом Львівської області. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази, які знаходяться в матеріалах справи та допитавши свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , судом встановлено наступне. Відповідно до копії свідоцтва про смерть, [PERSON] померла [INFO] (а.с.4). Відповідно до копій свідоцтв про народження, [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами (а.с.42, 43). Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 24.04.2017р., Пятнадцятою Київською нотаріальною конторою відкрита спадкова справа 500/2017 після смерті [PERSON] (а.с.41). Листом відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації визначено, що [PERSON] , [INFO] , з 09.03.1986 року по 19.04.2017р. зареєструвала місце свого проживання за адресою - [ADDRESS] та була знята [INFO] з реєстраційного обліку, у зв`язку зі смертю (а.с.44) Згідно копії довідки виданої Лівобережним об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України від 15.02.2018р., [PERSON] отримала допомогу на поховання за [PERSON] 09.04.2017р. (а.с.49). Щодо встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу [PERSON] та [PERSON] в період з 1999 року до дня його смерті [PERSON] , слід зазначити наступне. Факт проживання померлої [PERSON] та [PERSON] однією сім`єю без реєстрації шлюбу в судовому засіданні підтвердили свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які в судовому засіданні підтверджували, що [PERSON] та [PERSON] постійно разом проживали, ходили до магазину за продуктами харчування та в літній період вели спільний побут на дачі померлої. В судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] підтвердили, що після приїзду до м. Києва в квартиру померлої [PERSON] побачили [PERSON] , який не міг їм чітко розповісти про обставини смерті [PERSON] та який їздив разом з ними та відповідачем [PERSON] до різних установ для вирішення питань по похованню [PERSON] , але при цьому, не вирішував жодних питань лише знаходився разом з ними. Враховуючи показання свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , копію заяви [PERSON] від 26.04.2004р. про прохання отримувати медичні послуги за постійним місцем проживання останнього за адресою - [ADDRESS] , копії фотокарток та копії білетів про отримання туристичних послуг з відпочинку у Туреччині, а також сплачені копії квитанцій за житлово-комунальні послуги, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні доведено факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу [PERSON] та [PERSON] з січня 1999 року до 08.04.2017р., відповідно до позовних вимог. У відповідності до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього Кодексу. За статтею 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ст.1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] відсутні спадкоємці першої черги. Відповідно до ст. 1262 ЦК України спадкоємцем другої черги після смерті [PERSON] є [PERSON] . Позивач [PERSON] є спадкоємцем четвертої черги після смерті [PERSON] , відповідно до ст. 1264 ЦК України. Відповідно до п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи межі позовних вимог, суд не вбачає підстав для визнання за [PERSON] права власності в порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] , оскільки позивач є спадкоємцем четвертої черги, а відповідач [PERSON] спадкоємцем другої черги. На підставі викладеного та керучись ст.ст. 4, 5, 10, 12, 13, 19, 23, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-266, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

Outcome: partial