Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] , в якому просив стягнути з [PERSON] як власниці квартири 6 513,00 грн. у відшкодування майнової шкоди та 3 000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач проживає та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] і є власником цієї квартири. [PERSON] є власником квартири по [ADDRESS] , що розташована над квартирою позивача, а [PERSON] зареєстрований у вказаній квартирі та є батьком відповідача. 09.06.2019 відбулося залиття квартири позивача, а саме було залито стелю, стіни та підлогу ванної кімнати, туалету та кухні, промокла також стеля спільного з квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS] коридору, була залита електрична проводка на кухні квартири, що призвело до оплавлення ізоляції проводки та знеструмлення електричної розетки. Позивач вказує, що для ліквідації наслідків залиття він звернувся до будівельної компанії - ТОВ «Ліко Лізинг Юкрейн», якою на підставі акту ЖБК «Будівельник 13» від 10.06.2019 про залиття складено дефектний акт наслідків залиття та перелік необхідних робіт, надано кошторис, складений на основі Державних будівельних норм України. Вартість робіт, матеріалів та супутніх витрат згідно кошторису склала 6 513,00 грн. Крім того факт залиття приміщень квартири спричинив значні та істотні моральні збитки у сумі 3 000,00 грн., які полягають у тривалості переживань в неврегульованості ситуації та неможливості своєчасного пошуку коштів, необхідних для проведення ремонту. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2021 у справі № 753/4158/21 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи в судове засідання на 14.04.2021. Протокольною ухвалою суду від 14.04.2021 відкладено розгляд справи на 17.05.2021. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 травня 2021 року призначено у цивільній справі №753/4158/21 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (КНДІСЕ) (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6), витрати по проведенню експертизи покладено на [PERSON] . Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 27.08.2021 Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України (КНДІСЕ) матеріали даної справи були повернуті до Дарницького районного суду м. Києва, оскільки ухвалу від 17.05.2021 залишено без виконання у зв`язку із невиконанням попередньої оплати експертизи. Ухвалою суду від 06.09.2021 поновлено провадження у цивільній справі № 753/4158/21, розгляд справи призначено на 27.09.2021. Позивач в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти стягнення моральної шкоди та зазначив, що готовий частково відшкодувати моральну шкоду. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася про день, час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. Відзив на позовну заяву у встановлений судом строки не подала. Суд, заслухавши позивача та відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до акту від 10.06.2019, складеного ЖБК «Будівельник-13», 09.06.2019 в квартирі [ADDRESS] деформувався шланг на пральній машині, внаслідок цього в квартирі [ADDRESS] видимі сліди залиття. Розміри залиття: кухня - 650 мм х 1650 мм; стеля - 300мм х 1650мм; туалет: стіна - 700 мм х 600 мм; ванна кімната: стіна - 3100мм х 600 мм; стеля - 1500мм х 1600мм. На замовлення позивача ТОВ «Ліко Лізінг Юкрейн» було складено дефектний акт на ремонт приміщень та надано кошторис витрат на ремонт в квартирі [ADDRESS] , відповідно до якого вартість робіт, матеріалів та супутніх витрат склала 6 513,00 грн. Відповідно до положень статей 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За змістом статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом. Як передбачено ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з Дефектним актом на ремонт приміщень в квартирі [ADDRESS] та Договірною ціною (кошторисом), складеним ТОВ «Ліко Лізинг Юкрейн» на замовлення позивача, вартість робіт, матеріалів та супутніх витрат, необхідних для виконання ремонтно-будівельних робіт у цій квартирі складає 6 513,00 грн. Враховуючи заперечення відповідача щодо суми завданих збитків та за його клопотанням судом було призначено судову будівельно-технічну експертизу, витрати на проведення якої покладено на відповідача. У зв`язку із невиконанням відповідачем попередньої оплати експертизи, матеріали даної справи експертною установою були повернуті до Дарницького районного суду м. Києва. Як визначено ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Враховуючи викладене, суд вважає, що вимоги позивача про стягнення з відповідача [PERSON] , як власника квартири, матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 6 513,00 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки відповідачі жодними належними та допустимими доказами доводи позивача не спростували. Щодо вимог про стягнення моральної шкоди суд виходить з такого. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Частиною 2 статті 23 ЦК України визначено, що моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно з ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Як зазначено у п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. Враховуючи, що внаслідок протиправних дій відповідача, нормальний та звичний ритм життя позивача був порушений, виникла потреба у відшуковуванні додаткових коштів на ремонт помешкання, враховуючи тривалість переживань позивача, необхідність звернення за примусовим виконанням обов`язку з відшкодування шкоди, що потребує додаткових зусиль, виходячи з засад розумності та справедливості, суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди, яка підлягає стягненню відповідача на користь позивача в розмірі 3 000 грн., який на думку суду є адекватним тим моральним стражданням і переживанням, яких зазнав позивач. За таки обставин позовні вимоги підлягають задоволенню повністю. Відповідно до ст. 141 ЦПК України на користь позивача необхідно стягнути судові витрати з відповідача.

Outcome: approved