Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-29 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до Державного підприємства « Уманське лісове господарство », третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: [PERSON] про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 12 жовтня 2020 року було відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, що відповідає вимогам п.2 ч.1 ст.274 ЦПК України. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. В позовній заяві зазначено, що [PERSON] з 1989 року працював у Державному підприємстві « Уманське лісове господарство » на різних посадах, має стаж роботи у галузі лісового господарства понад 30 років. З 14.07.2015 року займав посаду лісничого Потаського лісництва. Наказом директора №143-к від 10.09.2020 його звільнено із займаної посади за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, п.3 ст.40 КЗпП України. Підставами для звільнення зазначено: наказ від 01.09.2020 №255-аг про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] ; наказ від 01.09.2020 №256-аг про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] ; згода профспілкового комітету ( протокол №4 від 08.09.2020 ); рішення колегії Черкаського обласного управління лісового та мисливського господарства від 09.09.2020. Вважає, що наказ про його звільнення є безпідставним, прийнятим з порушенням законодавства, та таким, що порушує його право на працю, визначене ст..43 Конституції України. Згідно наказу №255-аг від 01.09.2020 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невиконання п.1 наказу ДП « Уманське лісове господарство » від 22.01.2020 №31-аг щодо своєчасного інформування лісничими про закінчення на ділянках заготівлі деревини, що стало наслідком несвоєчасного забезпечення участі закріплених підприємством за підрозділами спеціалістів для огляду закінчених ділянок заготівлі деревини в Потаському лісництві, чим порушено функціональні обов`язки п.1.5.1 посадової інструкції лісничого. Дані обставини відповідач підтверджує наказом №173-аг від 25.05.2020, який у свою чергу фіксує нібито невиконання наказу №32-аг від 22.01.2020. Застосоване дисциплінарне стягнення є незаконним та прийнятим з порушенням законодавства з огляду на таке. Згідно п.1.5 посадової інструкції лісничого, документами, що регламентують діяльність лісничого є, зокрема, накази і розпорядження директора, за умови, якщо працівника ознайомлено з ними належним чином ( під розписку ). Всупереч цьому, з наказом №31-аг від 22.01.2020 його ознайомлено не було, він дізнався про нього лише тоді, коли його почали звинувачувати в його невиконанні, у травні 2020. У вересні 2020 року, коли він звернувся до керівництва для отримання копії наказу №31-аг від 22.01.2020 з метою оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення, начальник відділу лісового та мисливського господарства [PERSON] нахабно у його присутності відірвав листок про ознайомлення від іншого наказу та прикріпив до копії, яку він вимагав. Прикріплений листок про ознайомлення не містить інформації, з яким саме наказом він був ознайомлений, коли ставив на ньому свій підпис. Крім того, у п.1 наказу №31-аг від 22.01.2020, за невиконання якого йому оголошено догану, визначено « При закінченні заготівлі деревини на ділянці на адресу підприємства ( uman.forest@ukr.net ) надсилати повідомлення для забезпечення участі закріплених за підрозділом спеціалістів в огляді місця заготівлі ». Така вказівка не містить визначення часових меж для надсилання повідомлень, тому не можна вести мову про своєчасність чи несвоєчасність їх надсилання, навіть якби він і був повідомлений про її необхідність. Виконуючи свої функціональні обов`язки, він організував складання Актів огляду місць заготівлі деревини, інших продуктів лісу та використання корисних властивостей лісів і подав їх за належністю начальнику відділу лісового та мисливського господарства, тобто інформував про закінчення заготівлі документально та вчасно. Отже, його дії жодним чином не могли призвести до несвоєчасного забезпечення участі закріплених підприємством за підрозділами спеціалістів для огляду закінчених ділянок заготівлі деревини в Потаському лісництві. Відповідно до ч.1 ст.149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. В порушення вказаної норми роботодавець не лише не зажадав від нього пояснення до того, як оголосити йому догану, а й відмовився їх отримати, коли він за власною ініціативою написав та пропонував врахувати його пояснення при прийнятті рішення про оголошення йому догани. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Всупереч вказаній нормі, відповідач в наказі про оголошення догани не зазначив, коли саме [PERSON] вчинив проступок, за який його притягнено до відповідальності, ким та коли його було зафіксовано. Тому вважає наказ №255-аг від 01.09.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності лісничого Потаського лісництва [PERSON] незаконним. Наказом № 256-аг від 01.09.2020 [PERSON] оголошено догану за: 1) неналежну організацію з проведення робіт по відмежуванню лісосік визначених в п.3.1 та відведення лісосік з порушенням п.п.4.5, 4.6 « Методичних вказівок з ведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків огляду місць заготівлі деревини в лісах Держкомлісгоспу » затверджених наказом державного комітету лісового господарства України від 22.11.2010 №508, що стало наслідком незадовільного виконання робіт з відведення і таксації лісосік та розходження даних перевірки більше ніж 10% по ліквідному запасу на лісосіці та 15% по діловій деревині, чим порушено вимоги вищевказаних Методичних вказівок; 2) систематичне невиконання п.п.3.4, 3.18 посадової інструкції лісничого щодо не проведення оглядів місць рубань і заготівельної деревини та іншої продукції, послаблення контролю за охороною лісів від самовільних рубок, що стало за можливе вчинення невстановленими особами на території Потаського лісництва протягом року, двох незаконних рубок, чим підприємству завдано збитків на загальну суму 1,9 млн. грн.. Дані обставини відповідач підтверджує наказом №174-аг від 25.05.2020. Вважає застосоване дисциплінарне стягнення незаконним та прийняте з порушенням законодавства з огляду на таке. По-перше, « Методичні вказівки з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Держлісгоспу », якими керувався відповідач, втратили чинність на підставі Наказу Державного агентства лісових ресурсів №9 від 21.01.2013 « Про затвердження Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агенства лісових ресурсів України », який в свою чергу втратив чинність відповідно до Наказу Державного агентства лісових ресурсів України №272 від 25.09.2013.Таким чином, його притягнуто до відповідальності за невиконання не чинного ( недіючого ) нормативного акту. Другою підставою для притягнення його до відповідальності є систематичне невиконання п.п.3.4, 3.18 посадової інструкції, що полягало в не проведенні оглядів місць рубань та послабленні контролю за охороною лісів від самовільних рубок. Така підстава є незаконною, оскільки, згідно п.3.4 він має організовувати виконання лісокультурних та інших лісогосподарських робіт, профілактичних протипожежних заходів з охорони лісів від самовільних рубань, робіт із захисту лісів від шкідників та хвороб, лісонасіннєвої справи, побічних лісових користувань, підсобного сільського господарства, відведення лісосік та відпуск лісу на пні. Даний пункт посадової інструкції ( так само як і інші її пункти ) не уповноважує його здійснювати контроль за охороною лісів від самовільних рубок. Здійснення такого контролю є компетенцією відділу лісового та мисливського господарства. Щодо наказу №174-аг від 26.05.2020 на який здійснюється посилання про оголошення йому догани, він також містить неправдиві відомості. Зокрема, в наказі стверджується, що « У зв`язку з неодноразовими вимогами про вирубку 50 метрової охоронної зони по периметру військової частини [NUMBER] ( містечко « [INFO] ») Потаського лісництва на лісничого [PERSON] було покладено роботу по проведенню відводів під іншу рубку запланованих ділянок ». Всупереч викладеному, жодного наказу чи іншого документу про покладення вказаної роботи на лісничого [PERSON] не було. Робота проводилася без наказу за усним розпорядженням директора та головного лісничого двома бригадами, які йому не підпорядковувалися. Безпосередньої участі у відводах він не брав, оскільки був залучений до роботи на виконання виробничої програми ( заготівля, вивезення та переробка деревини ). Як зазначено в наказі, 28.04.2020 була виявлена самовільна рубка, і службове розслідування « по гарячих слідах » ним з лісовою охороною не проведене. Позивач заперечує, адже заходи реагування були здійснені, а саме: проведення слідчих дій 27.04.2020 Тальнівською поліцією та внесення відомостей до ЄРДР, а також всі заходи були зазначені покроково у листі від 28.04.2020 №387/02 до начальника Черкаського обласного управління лісового та мисливського господарства Дзюбенко О.М. Всупереч ст..148 КЗпП України відповідач в наказі про оголошення догани не зазначив, коли саме він вчинив проступки, за які його притягнуто до відповідальності, ким та коли їх було зафіксовано. Зазначено лише, що протягом року було дві незаконні рубки, що ще раз підтверджує порушення строків притягнення до відповідальності. КЗпП України передбачено лише один орган, який має та може погоджувати звільнення працівника первинна профспілкова організація. Незаконною та необґрунтованою є така підстава для звільнення як рішення колегії Черкаського обласного управління лісового та мисливського господарства від 09.09.2020, яка не є його роботодавцем. Як вбачається з наказу від 10.09.2020 №143-к, [PERSON] звільнили із займаної посади за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, згідно ч.3 ст.40 КЗпП України. Проте застосування до нього вказаної норми є незаконним. Відповідно до п.23 постанови Пленуму Верховного суду України №9 від 06.11.1992 « Про практику розгляду судами трудових спорів », за передбаченими п.3 ст.40 КЗпП підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Тобто, він мав бути звільнений за проступок, вчинений після отриманих доган, а не за раніше оголошені догани, які вже самі по собі є самостійним стягненням ( як вид відповідальності ). Відповідно до ст..147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення. В наказі про звільнення не зазначено за який саме проступок його звільнено, оскільки його не було. Таким чином, відповідач за одні і ті ж порушення, застосував два види дисциплінарних стягнень: догану та звільнення, що є порушення законодавства. Вважає, що ДП « Уманське лісове господарство » порушило його право на працю, у зв`язку з незаконним звільненням, тому відповідач повинен поновити його на роботі та сплатити йому середній заробіток за час вимушеного прогулу, а також моральну шкоду. Моральну шкоду обґрунтовує тим, що звільнення спричинило йому фізичні та душевні страждання, тяжкі переживання, у зв`язку з цим порушився його попередній уклад життя. Важко переживаючи обставини, що склалися, в нього останнім часом виникли серцеві болі, порушення сну, він живе в постійному стресі. Просить: 1) визнати недійсним ( незаконним ) та скасувати наказ №255-аг від 01.09.2020 Державного підприємства « Уманське лісове господарство » про оголошення [PERSON] догани; 2) визнати недійсним ( незаконним ) та скасувати наказ №256-аг від 01.09.2020 Державного підприємства « Уманське лісове господарство » про оголошення [PERSON] догани; 3) визнати недійсним ( незаконним ) та скасувати наказ №143-к від 10.09.2020 Державного підприємства « Уманське лісове господарство » про звільнення [PERSON] з роботи; 4) Поновити [PERSON] на посаді лісничого Потаського лісництва Державного підприємства « Уманське лісове господарство »; 5) стягнути з Державного підприємства « Уманське лісове господарство » на користь [PERSON] середню заробітну плату за час вимушеного прогулу за посадою лісничого Потаського лісництва у розмірі на дату винесення рішення; 6) стягнути з Державного підприємства « Уманське лісове господарство » на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 15000 грн.; 7) судові витрати покласти на відповідача. На позовну заяву [PERSON] , відповідачем ДП « Уманське лісове господарство » було надано суду відзив, в якому відповідач просить в задоволенні позову відмовити повністю. Зазначає, що накази №255-аг від 01.09.2020 та №256-аг від 01.09.2020, згідно яких до позивача застосовано один із заходів стягнення догани та наказ №143-к від 10.09.2010 на підставі якого позивача звільнено із займаної посади є законними, обґрунтованими та винесеними у відповідності до вимог трудового законодавства України, а тому підстав до їх скасування і поновлення на посаді лісничого, стягнення матеріальної та моральної компенсації, немає. П.1.5 посадової інструкції лісничого визначає документи, що регламентують діяльність позивача, а саме законодавчі та нормативні акти стосовно роботи що виконується, статут підприємства, накази і розпорядження директора, правила внутрішнього трудового розпорядку, посадова інструкція лісничого. Згідно наказу №31-аг від 22.01.2020 в.о. директора підприємства, який виданий з метою посилення контролю за дотримання законодавства при проведенні місць заготівлі деревини шляхом закріплення за підрозділами спеціалістів, які зобов`язані після повідомлення лісничих про закінчення заготівлі деревини у підрозділах провести огляд місць заготівлі. Обов`язок повідомляти підприємство відповідно до цього наказу, покладався і на позивача, так як він був лісничим Потаського лісництва, тобто керівником одного із підрозділів ДП « Уманський лісгосп ». З наказом №31-аг від 22.01.2020 позивач був ознайомлений, так як на зворотному боці другого аркуша наказу, наявні підписи осіб, що ознайомилися із даним наказом, що унеможливлює в свою чергу маніпуляції та здійснити заміну підписів до вказаного наказу, як це стверджує позивач. Водночас, посилання позивача на ксерокопії нечитабельних актів, які долучено до позову як доказ виконання наказу № 31-аг від 22.01.2020 та своїх посадових обов`язків, які не містять підписів представників підприємства на яких покладеного обов`язок перевіряти достовірність викладених в ньому даних, не є належним доказом на підставі якого можливо встановити наявність чи відсутність обставин та фактів, що мають значення для справи. Позивач не виконав наказ №31-аг від 22.01.2020. адже не повідомив підприємство про рубки кв.61 виділ 6,1 пл.0,4 га, кв.89 виділ 2 пл.0,3 га кв.89 виділ 5,1 пл.0,1 га заготівля яких закінчена в квітні місяці, в зв`язку з чим підприємство не надіслало спеціалістів для забезпечення участі у огляді на зазначених ділянках, а тому акти огляду не складалися. На підставі вказаних порушень, керівництвом підприємства видано наказ №173-аг від 25.05.2020, в якому викладено порушення та поставлено питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, як лісничого Потаського лісництва, який не виконав наказ №31-аг від 22.01.2020. Проте, приймаючи до уваги, що позивач на час винесення наказу з 20.05.2020 по 01.09.2020 перебував у відпустці та на лікарняному, пояснення останнім щодо вчинення порушення не надавались, а питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності вирішено прийняти після його виходу з відпустки. Щодо законності наказу №174-аг від 26.05.2020, то згідно п.3.4 посадової інструкції лісничого позивач зобов`язаний організовувати здійснення відведення лісосік та відпуск лісу на пні та згідно п.3.18 зобов`язаний проводити огляд місць рубань і заготівельної деревини та іншої продукції лісу. Однак, під час проведення підприємством контрольних перевірок ділянок на яких здійснювалося відведення позивачем лісосік, виявлено суттєві розходження у показниках ( квартал 47 виділ 4,1 площа 2,1га 25,2% по ліквіду і 40,4% по діловій деревині; квартал 50 виділ 64 площа 1,8 га, 42,9 % по ліквіду і 56,3% по діловій деревині ). Разом з тим, після виявлених порушень позивач повідомив підприємство про втрату документації на вказані відводи лісосік, що в свою чергу стало підґрунттям підозрювати про невідповідність вказаним даних по інших лісосіках. В зв`язку з чим, підприємство з метою встановлення достовірних даних вимушене впродовж травня місяця 2020 року провести контрольні перевірки по 9 ділянках, діяльність яких охоплювалась позивачем, чим понесло додаткові витрати. За результатами контрольних перевірок на більшості ділянках виявлено розходження більшості допустимих норм обліку дерев, що підлягали до рубки. Крім того, виявлено і невірне визначення межі по матеріалах лісництва в квадраті 46 виділ 1,2 площа становила 0,2 га, виділ 3,1 площа 1,7, а за фактом склала 1,2 га і 0,7 га, що мало розбіжності. Разом з тим, всі ділянки, які були подані на виписку в травні місяці 2020 року позивачем не остовплені, на ділянці у квадраті 47 виділ 4 площею 2,1 га, на стадії розробки, не зважаючи на неодноразові зауваження про клеймування границі зі сторони військової частини [NUMBER] , що розташовано в межах Потаського лісництва, позивачем проігноровано. Підприємством виявлено систематичні порушення посадової інструкції та методичних рекомендацій позивачем, що виразилися в суттєвих розходженнях з даними, що вказано у відомостях матеріально-грошових оцінок лісосік та польових переліскових відомостей дерев призначених у вибіркову санітарну рубку, перелік яких здійснював позивач, що стало наслідком перевищення допустимих норм, які викладено у наказі №174-аг від 26.05.2020. Разом з тим, позивачем допущено і порушення п.п.3.1, 4.5, 4,6 « Методичних вказівок з ведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України », затверджених наказом №403 від 22.11.2010, що стало наслідком незадовільного виконання робіт з відведення і таксації лісосік та розходження даних перевірки більше ніж на 10% по ліквідному запасу на лісосіці та 15% по діловій деревині, чим порушено вимоги вищевказаних Методичних вказівок. Крім того, позивач в порушення п.3.4 посадової інструкції не організував належним чином заходи з охорони лісів від самовільних рубок, що стало наслідком та за можливе вчинення невстановленими особами на території Потаського лісництва протягом року, а саме 12 місяців, двох незаконних рубок, чим підприємству завдано збитків на загальну суму 1,9 млн. грн., про що свідчать зареєстровані уже за фактом вчинення злочинів СВ Тальнівського ВП ГУНП в Черкаській області кримінальних проваджень з приводу незаконних рубок. Отже, своїми діями позивач допустив систематичне невиконання та порушення п.п. 3.4, 3.18 посадової інструкції лісничого. На підставі вказаних порушень, керівництвом підприємства видано наказ №174-аг від 26.05.2020, в якому ставилось питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, як лісничого Потаського лісництва, який систематично не виконував свої посадові обов`язки та Методичні вказівки. Проте, приймаючи до уваги, що позивач на час винесення вищевказаного наказу з 20.05.2020 по 01.09.2020 перебував у відпустці та на лікарняному, пояснення останнім щодо вчинених порушень не надавалися, а питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності вирішено прийняти після його виходу з відпустки. 01.09.2020 позивач вийшов з відпустки, керівництвом підприємства надано на ознайомлення накази №173-аг від 25.05.2020, №174-аг від 26.05.2020 та запропоновано надати у письмовій формі пояснення щодо порушень викладених у них. Щодо законності наказу №255-аг від 01.09.2020, то позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності так як останній не виконав п.1 наказу №31-аг від 22.01.2020 та порушив функціональні обов`язки передбачені п.1.5.1 посадової інструкції лісничого, за обставин викладених вище( при обґрунтованості законності наказу №173-аг від 25.05.2020 ), а тому є законним та обґрунтованим, що винесений у відповідності до вимог трудового законодавства України та колективного договору, а тому підстав до його скасування немає. Згідно наказу №256-аг від 01.09.2020 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неналежну організацію з проведення робіт по відмежуванню лісосік визначених в п.3.1 та за відведення лісосік з порушенням п.п.4.5, 4.6, що закріплені в Методичних вказівках з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, що затверджені Наказом Державного агентства лісових ресурсів України №403 від 22.11.2010, що стало наслідком незадовільного виконання робіт з відведення і таксації лісосік та розходження даних перевірки більше ніж на 10 % по ліквідному запасу на лісосіці та на 15% по діловій деревині, чим порушено вимоги вищевказаних Методичних вказівок. Крім того, позивач також допустив і систематичне невиконання п.3.18 посадової інструкції лісничого так як не провів огляд місць рубань і заготовленої деревини та іншої продукції. Разом з тим, позивач допустив і систематичне порушення п.3.4 посадової інструкції лісничого, адже не організував та не здійснив контроль за охороною лісів Потаського лісництва від самовільних рубок. Наказ №255-аг від 01.09.2020 та наказ №255-аг від 01.09.2020, якими позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, винесено на підставі наказів №173-аг від 25.05.2020 та №174-аг від 26.05.2020, які в свою чергу складено і сформовано на підставі матеріалів контрольних перевірок, рапортів та інших документів, в яких зазначено час вчинення порушення та його виявлення, і лише всі вище перелічені документи в сукупності формують матеріали правопорушення. Згідно наказу №159-аг від 03.07.2020 в позивача рахувалась ще одна не знята догана попереднього керівника підприємства. Приймаючи до уваги, що позивач в період з 21.05.2020 по 31.08.2020 перебував у відпустці та на лікарняному, строк притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідно до ст.148 КЗпП України не порушено. Таким чином, позивач без поважних причин систематично не виконував обов`язки, порушував трудову дисципліну, протягом року на останнього накладено кілька дисциплінарних стягнень, що стало підставою для звільнення позивача із займаної посади відповідно до п.3 ст.40 КЗпП України, оскільки вина позивача була встановлена та на законних підставах його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, адже систематичне порушення ним наказів підприємства, посадової інструкції та методичних рекомендацій, призвели до завдання збитків від незаконних порубок, витрат пов`язаних з проведенням додаткових та контрольних перевірок лісосік та усвідомлення інших працівників підприємства щодо безкарності за вчинені порушення. Враховуючи викладені обставини, керівництвом підприємства винесено наказ № 143-к від 10.09.2020 про звільнення позивача з посади лісничого Потаського лісництва за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором на підставі п.3 ст.40 КЗпП України. Щодо відшкодування моральної шкоди відповідач зазначає, що позивач в період часу з 22.06.2020 по 11.07.2020 та 13.07.2020 по 27.07.2020 звертався до закладу охорони здоров`я та отримував листи тимчасово непрацездатної особи та перебував на лікарняному, а тому, як свідчать наведені факти, позивач має захворювання, які не пов`язані з його звільненням. Просить в задоволенні позову відмовити. 24.11.2020 позивачем на адресу суду надано відповідь на відзив, в якій він зазначає, що його не було належним чином ознайомлено з наказом №31-аг від 22.01.2020, а листок ознайомлення з наказами є доданим від іншого документа, про що свідчить відсутність на листу ознайомлення номеру наказу, з яким ознайомлено працівників, дати їх ознайомлення; копія листка ознайомлення, яку він отримав разом з копією наказу у вересні 2020 та копія листка ознайомлення, яку додав відповідач до відзиву на позов містять різну кількість підписів осіб, що ознайомилися з наказом. Лист [PERSON] від 19.05.2020 не зареєстрований відповідно до норм ведення діловодства, не містить жодної резолюції, він міг бути написаний після отримання позову відповідачем. Відповідно до наказу №31-аг від 22.11.2020 « Про проведення огляду місця заготівлі деревини » з метою посилення контролю за дотриманням законодавства при проведенні місць заготівлі деревини за Потаським лісництвом, яке очолював позивач, закріплено відповідальним головного лісничого [PERSON] , проте рапорт від 22.05.2020 та лист від 19.05.2020 написав не уповноважений [PERSON] , а чомусь [PERSON] , які не містять ознак реєстрації та резолюції. Посадова інструкція не уповноважує його здійснювати контроль за охороною лісів від самовільних рубок. Відповідач визначає вчинення самовільних рубок 12 місяців, тобто вони могли бути вчинені та виявлені, наприклад у жовтні чи листопаді 2019 року, оскільки чіткої дати виявлення самовільних рубок відповідач не фіксує. Це призводить до порушення строків застосування дисциплінарного стягнення, визначених ст..148 КЗпП України. Догана від 03.07.2019 станом на 01.09.2020 була автоматично знята. Беручи до уваги пояснення учасників процесу, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. [PERSON] з 1989 року працював у Державному підприємстві « Уманське лісове господарство », у тому числі з 14.07.2015 займав посаду лісничого Потаського лісництва. Згідно наказу №31-аг від 22.01.2020 « Про проведення огляду місць заготівлі деревини », з метою посилення контролю за дотриманням законодавства при проведенні місць заготівлі деревини закріплені за підрозділами відповідні спеціалісти. В даному наказі зазначено, що при зачищенні заготівлі деревини на ділянці на адресу підприємства надсилати повідомлення для забезпечення участі закріплених за підрозділом спеціалістів в огляді місця заготівлі відповідальний лісничий. Кожної п`ятниці надавати інформацію про складання актів огляду місць заготівлі протягом неділі по формі ( додаток №1 ) відповідний помічник лісничого. Згідно наказу №173-аг від 25.05.2020 при аналізі книги рубок формування і оздоровлення лісів за 2020 рік та інформації, яку надають лісництва, виявлено що деякими підрозділами не виконано пункт 1 та 2 наказу від 22.01.2020 №31-аг про інформування на електронну адресу про закінчення заготовки і подальше складання актів огляду місць заготівлі деревини, а саме Потаське лісництво заготівля закінчена в квітні місяці. На зазначені ділянки акти огляду не складались. За невиконання п.2.2 наказу №31-аг помічнику лісничого Потаського лісництва Бенедю О.І. оголосити догану. Питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності лісничого Потаського лісництва [PERSON] вирішити після його виходу з відпустки. Наказом №255-аг від 01.09.2020 за невиконання п.1 наказу Державного підприємства « Уманське лісове господарство » від 22.01.2020 №31-аг щодо своєчасного інформування лісничими про закінчення на ділянках заготівлі деревини, що стало наслідком не своєчасного забезпечення участі закріплених підприємством за підрозділами спеціалістів для огляду закінчених ділянок заготівлі деревини в Потаському лісництві, чим порушено функціональні обов`язки п.1.5.1 посадової інструкції лісничого ( КОД КП 1221.2 ), на підставі цього та наказу №173-аг від 25.05.2020 лісничому Потаського лісництва [PERSON] оголошено догану. Згідно наказу №174-аг від 26.05.2020 за порушення методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Держлісгоспу п.3.1 Відмежування лісосік, п.9.3 про розходження даних перевірки більше 10% по ліквіду і 15% по діловій, учаснику відводу помічнику лісничого [PERSON] оголошено догану. Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лісничого [PERSON] вирішити після його виходу з відпустки. Згідно наказу №256-аг від 01.09.2020 « Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лісничого Потаського лісництва [PERSON] » за неналежну організацію з проведення робіт по відмежуванню лісосік визначених в п.3.1 та відведення лісосік з порушенням п.п.4.5, 4.6 « Методичних вказівок з ведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Держкомлісгоспу », затверджених наказом Державного комітету лісового господарства України від 22.11.2010 №508, що стало наслідком незадовільного виконання робіт з відведення і таксації лісосік та розходження даних перевірки більше ніж на 10% по ліквідному запасу на лісосіці та 15% по діловій деревині, чим порушено вимоги вищевказаних Методичних вказівок, та за систематичне невиконання п.п. 3.4, 3.18 посадової інструкції лісничого щодо не проведення оглядів місць рубань і заготовленої деревини та іншої продукції, послаблення контролю за охороною лісів від самовільних рубок, що стало за можливе вчинення невстановленими особами на території Потаського лісництва протягом року, двох незаконних рубок, чим підприємству завдано збитків на загальну суму 1,9 млн.грн. та згідно наказу №174-аг від 26.05.2020 лісничому Потаського лісництва [PERSON] оголошено догану і поставлено питання про відповідність займаній посаді. Як вбачається з наказу №31-аг від 22.01.2020 відповідальність за подачу інформації про складання актів огляду місць заготівлі протягом неділі покладалася на помічника лісничого. Суд критично відноситься до листка на якому написано « з наказом ознайомлені », так як на ньому відсутні будь-які відомості про те, з яким наказом ознайомлені працівники, а листок ознайомлення, який надав відповідач позивачу суттєво відрізняється від того, який відповідач надав суду. В наказах про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності не вказано в який період часу він мав виконати покладені на нього трудові обов`язки, які терміни виконання таких обов`язків порушено та коли виявлено порушення. Згідно наказу №143-к від 10.09.2020 звільнено [PERSON] , лісничого Потаського лісництва, 10 вересня 2020 року за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, п.3 ст.40 КЗпПУ. Підстава: наказ від 01.09.2020 №255-аг про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] ; наказ від 01.09.2020 №256-аг про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] ; згода профспілкового комітету; рішення колегії Черкаського обласного управління лісового та мисливського господарства від 09.09.2020. За п.22 ППВСУ №9 від 06.11.1992 звільнення за систематичне невиконання трудових обов`язків відноситься до дисциплінарних, а тому роботодавцю слід дотримуватись загальної процедури накладення дисциплінарних стягнень, визначеної в статтях 147-1, 148, 149 КЗпПУ, зокрема щодо строку притягнення до відповідальності протягом місяця з моменту виявлення, не рахуючи час перебування у відпустці чи період тимчасової непрацездатності, але не пізніше 6 місяців з моменту вчинення порушення . Окрім того, роботодавцю при прийнятті рішення про звільнення відповідного працівника слід враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Для застосування такого звільнення необхідна наявність сукупність таких умов ( Постанова ВС від 22.07.2019 у справі №363/4221/16ц ) -порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з ПВТР; -невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; -невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичне; -враховуються тільки дисциплінарні стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; -з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця. Для звільнення працівника за систематичне порушення трудової дисципліни необхідно, щоб він вчинив конкретний дисциплінарний проступок, тобто допустив невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків, щоб це невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків було протиправним та винним. При цьому систематичним невиконанням обов`язків вважається саме таке, що вчинене працівником, який вже раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. Щодо попередніх стягнень, судова практика говорить, що у таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю ( тобто не минуло одного року ) або не зняті достроково. Для дотримання відповідної процедури роботодавець повинен навести конкретні факти допущеного працівником невиконання обов`язків, зазначити, коли саме вони мали місце, які проступки вчинив працівник після застосування до нього попереднього стягнення та коли. Тобто необхідна саме наявність застосованого й такого, що не втратив юридичної сили стягнення, що передувало новому порушенню, а не просто фактична наявність сукупності застосованих заходів дисциплінарного стягнення. Більше того, саме остаточне порушення, що є підставою для звільнення, хронологічно має відбутись вже після застосування заходів відповідальності до працівника, чим знову ж таки буде підтверджено систематичність негативної поведінки працівника. Положеннями ч.1\~ст. 3 КЗпП України\~визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Відповідно до\~ст.139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно положень\~ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Відповідно із ч.1\~ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Так,\~ст. 140 КЗпП України\~передбачено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту (ст. 141 КЗпП України). Згідно трудового законодавства при накладенні дисциплінарних стягнень існує спеціальний порядок, якого роботодавець зобов`язаний дотримуватись для того, щоб застосування дисциплінарного стягнення було законним. Дотримання цих умов, з одного боку, надають право роботодавцю накласти на працівника дисциплінарне стягнення, з іншого - виступають гарантіями для працівника від порушень його прав. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме у\~КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Суд вважає, що накази про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності є незаконними, оскільки вони не відповідають вимогам трудового законодавства із наступних підстав. В наказах про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини та дата вчинення проступку, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Працівник не може нести відповідальність за виконання трудових обов`язків, про які йому не відомо. Роботодавець не надав належний доказ про ознайомлення позивача з наказом №31-аг від 22.01.2020, оскільки листок ознайомлення, який надав позивач та відповідач відрізняються, на ньому не зазначено до якого наказу він відноситься. Так накази не містять відомості, коли вчинено проступок, адже притягнути до відповідальності можна протягом місяця з моменту виявлення, не рахуючи час перебування у відпустці чи період тимчасової непрацездатності, але не пізніше 6 місяців з моменту вчинення порушення. Для підтвердження вини працівника роботодавцю необхідно не лише провести внутрішнє розслідування, а й зажадати та проаналізувати письмові пояснення працівника на підставі ст..149 КЗпП, врахувати всі існуючі обставини проступку. Дане пояснення від позивача не отримане. Якщо працівник відмовився від пояснень, комісією роботодавця за участю представника виборного органу первинної профспілкової організації підприємства (якщо цей працівник є членом профспілки) у\~складі не менше трьох осіб складається відповідний акт. У ньому зазначаються обставини, за яких працівник відмовився написати пояснення, та факт усного роз`яснення працівникові правових наслідків через порушення ним трудової дисципліни. Безпосередній керівник порушника повинен написати на ім`я роботодавця службову записку, в якій об`єктивно викласти фактичні обставини справи та пропозиції щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності, а також додати відповідні документи, які підтверджують факт порушення. Це має визначатися функціональними обов`язками керівника структурного підрозділу. Відповідно до наказу №31-аг від 22.11.2020 « Про проведення огляду місця заготівлі деревини » з метою посилення контролю за дотриманням законодавства при проведенні місць заготівлі деревини за Потаським лісництвом, яке очолював позивач, закріплено відповідальним головного лісничого [PERSON] , проте рапорт від 22.05.2020 та лист від 19.05.2020 написав не уповноважений [PERSON] , а чомусь [PERSON] , які не містять ознак реєстрації та резолюції. Що стосується наказу про звільнення [PERSON] , то він був винесений передчасно, адже систематичним невиконанням обов`язків вважається саме таке, що вчинене працівником, який вже раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. До винесення наказів про оголошення [PERSON] доган 1.09.2020, в позивача відсутні будь які дисциплінарні стягнення, що свідчить про відсутність систематичності невиконання трудових обов`язків. Крім того, з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця. В даному випадку не зрозуміло, коли було виявлено порушення, звільнення відбулося 10.09.2020. А відтак наказ про звільнення [PERSON] є незаконним та підлягає скасуванню, а позивач підлягає поновленню на роботі. На підставі ч.2 ст. 235 КЗпП України у зв`язку з поновленням позивача на роботі з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10 вересня 2020 року по 30 грудня 2020 року, що становить 78 днів, в розмірі 95482 грн. 14 коп., оскільки відповідно до довідки №840 від 16.09.2020 року виданої ДП « Уманське лісове господарство » середньоденна заробітна плата [PERSON] складає 1224 грн. 13 коп. Відповідно до ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Вирішуючи питання про розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує вимоги ст.237-1 КЗпП та керівні положення постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)» №4 від 31.03.1995 року. Дійсно, судом було встановлено під час розгляду справи порушення відповідачем права в зв`язку з незаконним звільненням позивача, разом з тим, визначений позивачем розмір шкоди є суттєво завищеним та не відповідає вимогам розумності та справедливості і тому суд вважає можливим задовольнити цю вимогу частково в розмірі 5000 грн. Відповідно до\~ст.141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути із відповідача у дохід держави судовий збір у сумі 1681,60 грн. за заявлені позовні вимоги майнового та немайнового характеру. У відповідності до пункту 4 частини першої\~статті 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання судових рішень у справах про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved