Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-17 00:00:00

[PERSON] (далі-позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (далі-відповідач) про поділ майна, що є у спільній частковій власності. В обгрунтування позову позивач вказала, що на підставі рішення Макарівського районного суду Київської області від 16.01.2019 року у справі № 370/1733/17 за нею, [PERSON] було визнано право власності на нерухоме майно, а саме на: -1/2 частину житлового будинку із відповідною кількістю надвірних будівель та господарських (присадибних) споруд, що розташований у [ADDRESS] , - (А) житловий будинок 1989 року, загальна площа 91,3 кв.м, житлова площа 74, 1 кв.м; (а) веранда; (а1) ганок; (Б) сарай; (В) гараж; (Г) убиральня; № 1-2 огорожа; № 3 криниця. -1/2 частину земельної ділянки, що призначена для обслуговування та будівництва житлового будинку, площею 0,25 га із кадастровим номером 3222788001:01:005:0089, що розташована у [ADDRESS] . -1/2 частину земельної ділянки, що призначена для ведення особистого селянського господарства, площею 0,245 га із кадастровим номером 3222788001:01:005:0090, що розташована у [ADDRESS] . 22.03.2019 року вона звернулася до державного реєстратора Макарівської РДА і у відповідності до норм чинного законодавства, зареєструвала своє право власності на вказані частини нерухомого майна, про що їй було видано відповідні витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Окрім того, зазначеним вище рішенням Макарівського районного суду було визнано право власності на іншу 1/2 частину вказаного будинку та земельних ділянок за відповідачем по справі, [PERSON] . Таким чином у їхній з відповідачем спільній частковій власності, в рівних частках по 1/2 кожному, перебуває нерухоме майно - зазначений житловий будинок із господарськими спорудами і будівлями та дві земельні ділянки. На даний час будинком та земельними ділянками в основному користується відповідач [PERSON] , при цьому вона не можемо із ним дійти згоди, щодо порядку користування житловим будинком і його кімнатами. Фактично відповідач [PERSON] на даний час створює їй перешкоди, не допускаючи до користування будинком чи його окремими кімнатами. Тому враховуючи викладене, позивач просила суд: -здійснити поділ житлового будинку із відповідною кількістю надвірних будівель та господарських (присадибних) споруд, що розташований у [ADDRESS] , визнавши за [PERSON] право власності на кімнати будинку, будівлі і споруди, які становлять 1/2 частку вартості спільного. -здійснити поділ земельної ділянки, що призначена для обслуговування та будівництва житлового будинку, площею 0,25 га із кадастровим номером 3222788001:01:005:0089, що розташована у [ADDRESS] , визнавши за [PERSON] право власності на земельну ділянку, яка становить 1/2 частку вартості спільної. -здійснити поділ земельної ділянки, що призначена для ведення особистого селянського господарства, площею 0,245 га із кадастровим номером 3222788001:01:005:0090, що розташована у [ADDRESS] , визнавши за [PERSON] право власності на земельну ділянку, яка становить 1/2 частку вартості спільної. Ухвалою суду від 16.12.2019 року даний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд цивільної справи постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 27.01.2020 року, встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання\~відзиву на позовну заяву відповідно до\~ст. 178 ЦПК України. Ухвалою суду від 27.01.2020 року призначено у даній справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. 28.04.2021 р. експертною установою надано висновок № СЕ-1201-1-1161.20, який 17.05.2021 р. надійшов до суду. Ухвалою суду від 20.05.2021 р. провадження у справі поновлено, розгляд справи продовжено зі стадії підготовчого засідання, яке призначено на 17.06.2021 р. Ухвалою суду від 17.06.2021 р. підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті на 18.08.2021 р. У судове засідання 18.08.2021 р. належним чином повідомлені сторони та їх представники не з`явилися. Від позивача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи у її відсутність. Вказаною заявою позовні вимоги підтримала, просила здійснити поділ житлового будинку та земельних ділянок, які є предметом спору, відповідно до варіанту №1 визначеного експертом згідно висновку № СЕ-1201-1-1161.20 від 28.04.2021 р. Просила визнати за нею право власності на частину будинку та земельних ділянок, які представлені зеленим кольором. Від представника відповідача адвоката Живаги О.В. надійшла заява про розгляд справи у його та відповідача відсутність. Вказаною заявою проти позовних вимог позивача про поділ житлового будинку та земельних ділянок не заперечив. Приймаючи рішення у справі просив розділити спірне майно за домовленістю і погодженням позивачки, згідно висновку експерта № СЕ-1201-1-1161.20 від 28.04.2021 р., здійснивши такий поділ за визначеним експертом варіантом № 1 для житлового будинку та варіантом № 1 для земельних ділянок. Окрім того, просив вирішити, що за відповідачем визнається право власності на частину будинку і земельних ділянок, яка представлена на мал. 9 та додатку №2 жовтим кольором. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу 18.08.2021 р. за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Вирішуючи заявлені [PERSON] , вимоги, суд керується наступним. Кожна особа має право в порядку, встановленому\~ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1\~ст. 4 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України\~учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Ще одним принципом цивільного судочинства є диспозитивність. Статтею 13\~\~ЦПК України\~визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так способи захисту цивільних прав та інтересів визначені\~статтею 16 ЦК України, при чому вказаний перелік не є вичерпним. Згідно ч. 3 вказаної статті суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Згідно із\~ст. 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно), тобто право спільної власності - це право власності кількох суб`єктів на один об`єкт. Відповідно до\~ст. 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.\~\~ Зі змісту вказаної статті право кожного із співвласників пов`язується з часткою у праві спільної власності, і кожен із співвласників є власником не певної частини майна, а всього спільного майна у цілому. Відповідно до ст.\~357,\~358 ЦК України\~частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвідповідачів або законом. Право спільної часткової власності здійснюється за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою частковою власністю. Кожен із співвласників\~має\~право на надання йому у володіння та користуванню тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Разом із тим, згідно зі\~ст. 364 ЦК України\~виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.\~\~ Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки.\~\~ Також статті\~364,\~367\~цього ж\~Кодексу\~передбачають право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності та на поділ його в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Виходячи з аналізу змісту норм статей\~183,\~358,\~364 ЦК України\~можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Виділ часток нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. До такого висновку дійшов Верховний Суд України, розглянувши справу № 6-1443цс16. Судом достовірно встановлено, що сторони у справі, [PERSON] та [PERSON] є співвласниками житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , форма власності: приватна спільна часткова по 1/2 частки за кожним. Також сторони у справі є співвласниками (форма власності: приватна спільна часткова по 1/2 частки за кожним) земельної ділянки, що призначена для обслуговування та будівництва житлового будинку, площею 0,25 га із кадастровим номером 3222788001:01:005:0089, що розташована у [ADDRESS] та земельної ділянки, що призначена для ведення особистого селянського господарства, площею 0,245 га із кадастровим номером 3222788001:01:005:0090, що розташована у [ADDRESS] . В ході розгляду справи, для визначення можливих варіантів поділу спірного будинку та земельних ділянок відповідно до розміру часток співвласників у праві спільної часткової власності була проведена судова будівельно-технічна експертиза, відповідно до висновку якої було визначено три можливі варіанти поділу житлового будинку та земельних ділянок (а.с. 109-182). Відповідно до варіанту №1 Висновку СЕ-1201-1-1161.20 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 28.04.2021 року, запропоновано здійснити поділ спірного майна наступним чином: - Співвласнику № 1 при запропонованому першому варіанті розподілу домоволодіння пропонується виділити наступні приміщення житлового будинку, загальною 49,7 м2 (на рис. 9 та у Додатках 2, 3 представлено зеленим кольором): 1-1 - веранда, площею 7,6 м2, вартістю 26311 грн.; 1-2 - котельня, площею 9,6 м2, вартістю 33234 грн.; 1-3 - житлова, площею 20,9 м2, вартістю 121148 грн; частина приміщення 1-4 - житлова, площею 11,6 м2, вартістю 131002 грн / 22,6 м2 * 11,6 м2 = 67240 грн; Виділити Співвласнику № 1 відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над запропонованими до виділу йому приміщеннями з облаштуванням виходу на горище. Загальна вартість приміщень житлового будинку (їх частин), запропонованих до виділу Співвласнику № 1 за запропонованим першим варіантом розподілу домоволодіння, складає: 247933 грн. що становить 247933 грн/489068 грн. = 1/2 частину домоволодіння (відповідає ідеальній частці), проте дещо більше від вартісного вираження частки (див. стор. 61) на 247933 грн. - 244534 грн. = 3399 грн. Співвласнику № 2 при запропонованому першому варіанті розподілу домоволодіння пропонується виділити наступні приміщення житлового будинку, загальною площею 41,6 м2 (на рис. 9 та у Додатках 2, 3 представлено жовтим кольором): частина приміщення 1-4 - житлова, площею 11,0 м2, вартістю 131002 грн / 22,6 м2 * 11,0 м2 = 63762 грн.; 1-5 - житлова, площею 11,2 м2, вартістю 64921 грн.; 1-6 - житлова, площею 9,7 м2, вартістю 56226 грн.; 1 -7 - житлова, площею 9,7 м2, вартістю 56226 грн.; Виділити Співвласнику № 2 відповідну частину горища (горищного приміщення), що знаходиться безпосередньо над запропонованими до виділу йому приміщеннями з облаштуванням виходу на горище. Загальна вартість приміщень житлового будинку (їх частин), запропонованих до виділу Співвласнику №2 за запропонованим першим варіантом розподілу домоволодіння, складає 241135 грн., що становить 241135 грн./489068 грн. = 1/2 частину домоволодіння (відповідає ідеальній частці), проте дещо менше від вартісного вираження частки (див. стор. 61) на 244534 грн - 241135 грн = 3399 грн. Для відокремлення приміщень співвласників та забезпечення ізоляції частин житлового будинку одна від одної після розподілу за даним варіантом необхідно виконати наступи роботи: -влаштувати глуху перегородку в приміщенні 1-4 з метою відокремлення площ вказаного приміщення 11,6 м2 та 11,0 м2 одна від одної; -замурувати дверний проріз у стіні (перегородці) між приміщеннями 1-3 і 1-6; -замурувати дверний проріз у стіні (перегородці) між приміщеннями 1-3 і 1-7. Кожну з частин домоволодіння по [ADDRESS] після розподілу забезпечити індивідуальними системам - водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення шляхом влаштування нових та/або розгалуження існуючих труб [каналів] інженерних мереж влаштування/перенесення приладів обліку [лічильників], димарів та іншого обладнання до відповідних частин будівель з метою забезпечення безперешкодного доступу до них (з виготовленням необхідної документації у відповідності до вимог законодавства та отриманням у відповідних інстанціях необхідних дозволів [технічних умов тощо]). Окрім вищевикладеного,\~при запропонованому\~першому варіанті\~розподілу домоволодіння по [ADDRESS] до складу кожної з частин житлового будинку, запропонованої до виділу співвласникам, у відповідності до вимог ДБН та для забезпечення можливості використання їх для проживання в якості самостійних (відокремлених один від одного) об`єктів повинні входити житлова кімната та допоміжні приміщення (передпокій, кухня, санвузол), а тому необхідно виконати також наступні роботи: в частині житлового будинку, запропонованій Співвласнику № 1: -в зовнішній стіні приміщення 1-1 (з фасадної сторони) вхідний дверний проріз замурувати, а один з віконних прорізів переобладнати у дверний проріз, влаштувавши у ньому дверний блок з подвійними дверима; -влаштувати в приміщенні 1-1 перегородку з дверним прорізом з метою відокремлення у ньому приміщень передпокою (або коридору) та суміщеного санвузлу (мінімальною площею не менше 3,8 м2), відповідно змінити функціональне призначення частини вказаного приміщення на санвузол; встановити у прорізі дверний блок та облаштувати санвузол необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо); -в перегородці між приміщеннями 1-1 і 1-2 змістити дверний проріз (існуючий замурувати та влаштувати новий); -змінити функціональне призначення приміщення 1-2 на кухню, облаштувавши його необхідним побутовим обладнанням (плитою для приготування їжі, мийкою, витяжкою тощо), влаштувати в приміщенні витяжний канал; -влаштувати ганок з козирком над входом до даної частини житлового будинку після поділу або залишити існуючий ґанок; в частині житлового будинку, запропонованій Співвласнику № 2: -в зовнішній стіні приміщення 1-5 (з фасадної сторони) віконний проріз переобладнати у дверний проріз, влаштувавши у ньому дверний блок з подвійними дверима; при цьому, двері влаштувати з світлопрозорим склінням або влаштувати віконний проріз у вказаному приміщенні; -облаштувати простір у структурі приміщення 1-5 під кухню-нішу, розмістивши в ньому необхідне побутове обладнання (електроплита для приготування їжі, мийкою, витяжка тощо), організувати у вказаному приміщенні примусову витяжну вентиляцію; -в перегородці між приміщеннями 1-5 і 1-4 влаштувати дверний проріз та встановити в ньому дверний блок; -влаштувати в приміщенні 1-6 перегородку з дверним прорізом з метою відокремлення у ньому приміщень коридору та суміщеного санвузлу (мінімальною площею не менше 3,8 м2), відповідно змінити функціональне призначення вказаного приміщення; встановити у прорізі дверний блок та облаштувати санвузол необхідним сантехнічним обладнанням (унітазом, умивальником, ванною або душовою кабіною, пральною машиною тощо); для цього також в перегородці між приміщеннями 1-5 і 1-6 змістити дверний проріз (існуючий замурувати та влаштувати новий); -в перегородці між приміщеннями 1-6 і 1-7 влаштувати дверний проріз та встановити в ньому дверний блок; -влаштувати ганок з козирком над входом до даної частини житлового будинку після поділу. Запропонований експертом варіант перепланування/переобладнання житлового будинку домоволодіння по [ADDRESS] за першим варіантом розподілу представлено на рис. 9 даного висновку, на якому графічно (лініями синього і червоного кольорів) відображено стіни (перегородки), які необхідно улаштувати, та прорізи, які необхідно замурувати (або улаштувати нові, переобладнати існуючі тощо), а також умовне місце розташування побутового та сантехнічного обладнання, що необхідно встановити. У зв`язку з тим, що при запропонованому першому варіанті поділу домоволодіння по [ADDRESS] наявне відхилення від вартісного вираження часток співвласників, експертом визначено розмір грошової компенсації за недоотриману частину будинку, що може бути сплачена тому і з співвласників, який отримає меншу його частину, у відповідності до методик проведення судових експертиз та чинного законодавства. Виходячи з вищевикладеного, розмір грошової компенсації Співвласнику № 2 за недоотриману ним частину досліджуваного домоволодіння у випадку поділу його за запропонованим першим варіантом, що може бути сплачена Співвласником № 1, становить 3399 грн (три тисячі триста дев`яносто дев`ять гривень 00 коп). Відповідно до варіанту №1 Висновку СЕ-1201-1-1161.20 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 28.04.2021 року, запропоновано здійснити поділ спірних земельних ділянок наступним чином: Перший варіант розподілу досліджуваних земельних ділянок виготовлений, виходячи із першого варіанту розподілу домоволодіння по [ADDRESS] . Співвласнику № 1 при запропонованому першому варіанті розподілу земельних ділянок пропонується виділити: -земельну ділянку загальною площею 0,1250 га (1250 кв.м.) (половину земельної ділянки з кадастровим номером 3222788001:01:005:0089), що має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-К-Л-8-9-10-11-А (у Додатку 2 заштриховано зеленим кольором) та відповідає площі, належної вказаному співвласнику у відповідності з ідеальною часткою 1/2; -земельну ділянку загальною площею 0,1225 га (1225 кв.м.) (половину земельної ділянки з кадастровим номером 3222788001:01:005:0090), що має форму неправильного чотирикутника Л-М-7-8-Л (у Додатку 2 заштриховано зеленим кольором) та відповідає площі, належної вказаному співвласнику у відповідності з ідеальною часткою 1/2. Співвласнику № 2 при запропонованому першому варіанті розподілу земельних ділянок пропонується виділити: -земельну ділянку загальною площею 0,1250 га (1250 кв.м.) (половину земельної ділянки з кадастровим номером 3222788001:01:005:0089), що має форму неправильного багатокутника А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-3-И-К-Л-5-4-3-2-1-А (у Додатку 2 заштриховано жовтим кольором) та відповідає площі, належної вказаному співвласнику у відповідності з ідеальною часткою 1/2; - земельну ділянку загальною площею 0,1225 га (1225 кв.м.) (половину земельної ділянки з кадастровим номером 3222788001:01:005:0090), що має форму неправильного чотирикутника Л-М-6-5-Л (у Додатку 2 заштриховано жовтим кольором) та відповідає площі, належної вказаному співвласнику у відповідності з ідеальною часткою 1/2. Межі розподілу земельних ділянок між співвласниками за даним варіантом (у Додатку 2 відображено червоним кольором) прокласти за ламаною лінією А-Б-В-Г-Д-Е-Є-Ж-З-И-К-Л (по земельній ділянці 3222788001:01:005:0089) та прямою лінією Л-М (по земельній ділянці 3222788001:01:005:0090), а саме: -відрізок A-Б довжиною 12,52 м прокласти від фасадної межі (зокрема, від точки А, що знаходиться на відстані 16,52 м від поворотної точки 1 згідно з кадастровим планом земельної ділянки 3222788001:01:005:0089 [у Додатку 2 відображено синім кольором]) у напрямку житлового будинку (вздовж існуючої доріжки); -відрізок Б-В довжиною 3,43 м прокласти вздовж зовнішньої стіни житлового будинку (зокрема, частини приміщення 1-4, що запропонована до виділу Співвласнику № 1), дотримуючись відстані 2,0 м від стіни, до точки В, що знаходиться навпроти початку лінії розподілу житлового будинку між співвласниками; -відрізок В-Г довжиною 2,0 м прокласти у напрямку житлового будинку до перетину з ним в точці Г, що є початком лінії розподілу будинку; -відрізки Г-Д, Д-Е, Е-Є довжинами відповідно 4,48 м, 1,38 м, 5,44 м прокласти по лінії розподілу житлового будинку (в тому числі по осях стін/перегородок); -відрізок Є-Ж довжиною 2,58 м прокласти у напрямку городу як продовження лінії розподілу житлового будинку; -відрізки Ж-З, З-Я, И-К довжинами відповідно 3,77 м, 3,85 м, 2,97 м прокласти до кута сараю, по контуру сараю до наступного кута і далі, як продовження лінії (контуру) стіни сараю то точки К; -відрізок К-Л довжиною 45,61 м прокласти у напрямку тильної межі 5-8 земельної ділянки 3222788001:01:005:0089, що визначена кадастровим планом [у Додатку 2 відображена синім кольором], до перетину з нею в точці Л, яка є середньою точкою вказаної межі 5-8; -відрізок Л-М довжиною 62,77 м прокласти від середньої точки межі 5-8, визначеної кадастровим планом, яка є спільною для обох досліджуваних ділянок [у Додатку відображена синім кольором], до середньої точки тильної межі 6-7, що також визначена кадастровим планом [у Додатку 2 відображена блакитним кольором]. Інші (зовнішні) межі земельних ділянок, запропонованих до виділу в окреме користування (власність) співвласників за даним варіантом розподілу, прокласти у відповідності до правовстановлювальних документів, а також кадастрових планів і представлених у них координат поворотних точок меж земельних ділянок з кадастровими номерами 3222788001:01:005:0089 та 3222788001:01:005:0090 (у Додатку 2 відображено синім та блакитним кольорами). Координати поворотних точок меж земельних ділянок, запропонованих до виділу кожному із співвласників за даним варіантом розподілу земельних ділянок з кадастровими номерами 3222788001:01:005:0089 (площею 0,25 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд [присадибна ділянка]) 3222788001:01:005:0090 (площею 0,245 га, для ведення особистого підсобного господарства), що виготовлено виходячи із першого варіанту розподілу домоволодіння, представлені у Додатку 2 до даного висновку. Для забезпечення можливості нормального користування земельними ділянками здійснення догляду за будівлями і спорудами, а також з метою дотримання вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, при запропонованому варіанті розподілу досліджуваних земельних ділянок необхідно: -влаштувати огородження на межі земельних ділянок відповідно до плану запропонованого варіанту розподілу (див. Додаток 2), яке не перешкоджатиме освітленню вікон приміщень житлового будинку; - забезпечити наявність хвірток і воріт в огорожі для входу (в`їзду) до кожної земельної ділянки після розподілу між співвласниками. Кожна з частин домоволодіння після розподілу земельних ділянок повинна бути забезпечена індивідуальними інженерними системами водопостачання, каналізації, електропостачання, газопостачання та опалення, зокрема, виключити прокладання труб інженерних мереж, люків, технічних колодязів, стояків і т.і. будь-кого із співвласників на частині земельної ділянки іншого співвласника з метою забезпечення безперешкодного доступу до них. Після розподілу земельних ділянок за запропонованим варіантом забезпечити влаштування та орієнтацію димарів, димоходів, вентканалів та інших приладів відведення диму та продуктів згорання палива від котлів, колонок, камінів, печей та іншого обладнання в різних частинах домоволодіння, таким чином, щоб уникнути розповсюдження їх на територію та прямого потрапляння до приміщень суміжного власника (співвласника). Враховуючи, що спірний будинок є спільною частковою власністю сторін у справі, при чому можливий виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, враховуючи наведене та беручи до уваги також, що сторони просили здійснити поділ спірного майна саме за варіантом №1, який є максимально наближеним до ідеальних часток співвласників у спільному майні з огляду на порядок користування приміщеннями у спірному майні, та з урахуванням інтересів сторін у справі, суд приходить до висновку, що поділ спірного житлового будинку та земельних ділянок має бути здійснено відповідно до варіанту №1 Висновку судової будівельно-технічної експертизи. Щодо розподілу судових витрат, слід вказати наступне. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України:\~інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються:\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача.\~До таких\~витрат належать\~з-поміж\~інших, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Так при подачі даного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 3612,00 грн., а також понесено витрати пов`язані з проведенням експертизи у сумі 26\~150,00 грн., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, оскільки позов задоволено повністю, підстав для звільнення відповідача від їх сплати судом не встановлено. Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved