Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-01 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернулася до суду з позовом до Бишівської сільської ради Фастівського району Київської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просила визначити їй додатковий строк терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася [INFO] після смерті її матері [PERSON] . В\~обґрунтування \~позову позивач\~посилалася на\~те,\~що [INFO] померла її мати - [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина за законом, до якої увійшла земельна ділянка площею 2,6095 га, яка належала покійній на підставі державного акту серії ЯД № 696790. \~ \~ \~ \~ Позивач по справі, на дату смерті матері з нею зареєстрована не була та не проживала. Із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини не зверталася, оскільки вважала, що в цьому немає необхідності, так як знала, що все своє нерухоме майно її мати відчужила ще за життя подарувавши своєму онуку [PERSON] . Проте, після смерті матері в будинку де остання проживала позивачка знайшла державний акт на вказану земельну ділянку. Проте, звернувшись до нотаріуса з метою оформлення своїх спадкових прав, отримала відмову, у зв`язку з тим, що нею у визначений законодавством строк не подано заяву про прийняття спадщини. Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 25.05.2021 року позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 18.08.2021 р., встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання\~відзиву на позовну заяву. Окрім того, вказаною ухвалою, за клопотанням позивача витребувано від приватного нотаріуса\~Макарівського районного\~нотаріального округу\~Київської області\~Середюка О.П.\~належним чином\~засвідчену копію\~спадкової справи\~до майна\~померлої [INFO] [PERSON] .\~Вказані докази\~надійшли до\~суду 13.08.2021\~р.\~та приєднані\~до матеріалів\~справи. У встановлений судом строк від відповідача відзив не надходив. Ухвалою суду від 18.08.2021 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду на 02.09.2021 р. У судове засідання позивач не з`явилася, згідно поданої письмової заяви її представником адвокатом Оберемчук О.О., остання позов підтримує, просить його задовольнити, слухати справу у її відсутність. Відповідач будучи належним чином повідомлений про розгляд справи, у судове засідання свого представника не направив. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних чи оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього\~Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі ст. ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з`ясованих обставин дійшов наступних висновків. [INFO] помела мати позивачки [PERSON] (а.с. 7, 9, 10, 11). З довідки Лишнянської сільської ради № 553 від 18.12.2019 р. встановлено, що [PERSON] , [INFO] з 18.11.1958 р. до дня смерті [INFO] дійсно була постійно зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею до дня смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с. 12). З нотаріально посвідченої заяви громадянина [PERSON] , встановлено, що він будучи сином покійної [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини після смерті матері не звертався, до суду із позовом про продовження строку для її прийняття звертатись не буде. Окрім того, у заяві вказав, що спадкоємцем за законом першої черги є її дочка [PERSON] (а.с. 13). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина за законом до якої увійшла земельна ділянка площею 2,6095 га, яка належала покійній на підставі державного акту серії ЯД № 696790 (а.с. 8). Оскільки позивач [PERSON] на дату смерті [PERSON] не була зареєстрована з померлою, у визначений законом строк не подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, а тому, звернувшись до приватного нотаріуса Макарівського районного нотаріального округу Київської області Середюка О.П. з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на зазначену спадкову земельну ділянку, отримала відмову (а.с. 14). Щодо поважності пропуску строку для звернення із заявою до нотаріуса для прийняття спадщини позивач вказала, що їй не було відомо про наявність спадкового майна, оскільки вона знала, що все своє нерухоме майно її мати відчужила ще за життя подарувавши своєму онуку [PERSON] . З витребуваної судом від приватного нотаріуса Макарівського районного нотаріального округу Київської області Середюка О.П. інформації щодо наявності заведеної спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] , встановлено, що спадкова справа до її майна не заводилася (а.с. 28). Між сторонами\~виникли правовідносини,\~які регулюються\~нормами Глави шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як зазначено у постанові ВС України від 21.12.2020 р. по справі №321/1205/19, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Тож, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог та обгрунтувань, суд приходить до висновку, що позивачем належними та допустимими доказами доведено ті обставини на які він посилався як на підставу свої вимог, відповідачем їх не спростовано, а тому позов підлягає задоволенню, оскільки встановлено, що позивач будучи єдиним спадкоємцем першої черги за законом майна померлої [INFO] [PERSON] , пропустила строк для прийняття спадщини, при цьому суд вказані позивачем причини пропуску такого строку визнає поважними. Понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають оскільки відповідач не вчиняв протиправних дій, що стали підставою позову. Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved