Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-07 00:00:00

[PERSON] (далі по тексту - Позивач) звернулась до Шевченківського районного суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - Відповідач 1), ТОВ «Граніт-ЛТД» про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 300 000 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач 1 є власником квартири [ADDRESS], поверхом вище. Внаслідок ремонтних робіт в квартирі Відповідача 1, з грудня 2012 року почав погіршуватись стан житлово-побутових умов в квартирі Позивача. 28.12.2012р., 11.02.2013р., 05.04.2014 ОСББ «Велика Житомирська 20» складено відповідні акти обстеження умов проживання у квартирі [ADDRESS], якими було зафіксовано пошкодження квартири, з яких вбачається, що причиною виникнення пошкоджень, виявлених в квартирі Позивача, зокрема, є довготривалий ремонт у квартирі Відповідача 1. В частині обґрунтування позовних вимог до Відповідача 2 Позивач посилається на ту обставину, що термін гарантійних зобов'язань Відповідача 2 не сплив, тому Позивач, як споживач має право звернутись до останнього з вимогою про усунення пошкоджень у її квартирі, які сталися внаслідок осідання будинку. У зв'язку з вище викладеним, Позивач просить стягнути солідарно з відповідачів на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 300 000 грн. та покласти судові витрати на відповідачів. В судовому засіданні представник Позивача позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити з викладених у ньому підстав. Проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач 1 у судове засідання не з'явився, причини неявки суду невідомі. Судом вживалися заходи щодо повідомлення Відповідача 1 про дату, час та місце розгляду справи належним чином. Відповідач 2 у судове засідання не з'явився, причини неявки суду невідомі. Судом вживалися заходи щодо повідомлення Відповідача 2 про дату, час та місце розгляду справи належним чином. Відповідно до положень ч. 1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 224 та відповідно до ч. 1 ст. 225 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що Позивач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується Договорами дарування від 11.02.2008 року (а.с. 49-50, 53-54), а Відповідач 1 є власником квартири [ADDRESS]. Відповідно до Розпорядження Шевченківської районної у м. Києві державної адміністрації № 93 «Про затвердження проектної документації на перепланування квартири [ADDRESS] та надання дозволу на виконання будівельних робіт» Відповідачу 1 було надано дозвіл за власні кошти виконати будівельні роботи згідно з розробленою та погодженою будівельною документацією. Разом з тим, у зв'язку з довготривалим проведенням ремонтних робіт в квартирі Відповідача 1 виникли пошкодження в квартирі Позивача. Відповідно до Акту обстеження умов проживання у квартирі [ADDRESS], складеного ОСББ «Велика Житомирська, 20» від 28.12.2012р., у вище вказаній квартирі були виявлені пошкодження, зокрема стіна кімнати вкрита вологістю, внаслідок чого почала відшаровуватись штукатурка стіни від цегляної кладки. Відповідно до висновків комісії, вказані пошкодження виникли внаслідок неправильного облаштування дощового стоку з тераси квартири [NUMBER]. Вологість з дощового стоку затікає між стіною та утепленням цегляної стіни, цегляна стіна намокає, що призводить до корозії штукатурного покриття в приміщенні квартири (а.с. 38). В Акті обстеження умов проживання у квартирі [ADDRESS], складеного ОСББ «Велика Житомирська, 20» від 11.02.2013р., зафіксовано, що внаслідок довгострокового ремонту в квартирі Відповідача 1 відбувається затікання опадів в приміщення квартири, над вікном, що виходить на сторону пейзажної алеї. На підвіконні віконного отвору накопичується вода, у верхній частині віконного отвору помітні сліди протікання, грибкового нальоту верхньої частини віконного отвору, відшарування декоративного покриття. Внаслідок потрапляння вологи в квартиру завдані матеріальні збитки власнику квартири, тобто позивачу (а.с. 39). Відповідно до Акту обстеження пошкоджень у квартирі [ADDRESS], складеного ОСББ «Велика Житомирська, 20» від 05.04.2014 було виявлено наступні пошкодження - підтікання води на стелі. Біля вікна, всередині однієї із кімнат квартири, при цьому на стелі біля вікна порушено цілісність гіпсокартонових елементів і помітно воду у формі капель. Актом також встановлено, що над квартирою [NUMBER] знаходиться квартира [NUMBER], якій багато місяців проводяться ремонтні роботи, які можуть бути причиною виявлених пошкоджень (а.с. 40). Згідно з п.3 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до Висновку експерта № 1-30/09 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, складеного 30.09.2014 року експертом Українського центру судових експертиз С.В. Лісниченко вартість ремонтно-відновлюваних робіт, пов'язаних з усуненням пошкоджень в квартирі [ADDRESS], згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження становить 257 764 грн. 80 коп. (а.с. 74-87). Розглядаючи спір про відшкодування заподіяної шкоди, суд повинен з'ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв'язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками. Відповідно до статей 58, 59, 62, 63, 64, 212 Цивільного процесуального кодексу України, вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з'ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивач зобов'язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Крім цього, відповідно до статті 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). При цьому обов'язок щодо обґрунтованості та доведеності розміру збитків покладається на позивача. Разом з тим, відповідно до положень ч.3 ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст.ст.57-60 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідачем 1 не надано жодного належного та допустимого доказу, який свідчив би та обґрунтовував відсутність протиправності в діях або бездіяльності Відповідача 1 та його вину. Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню частково, з Відповідача 1 на користь Позивача підлягає стягненню матеріальна шкода в розмірі 257 764, 80 грн. Разом з тим, Позивачем не доведено та в ході судового розгляду справи не підтвердився факт заподіяння Позивачу матеріальної шкоди Відповідачем 2. Суд не приймає до уваги посилання Позивача на те, що термін гарантійних зобов'язань Відповідача 2 не сплив, тому Позивач, як споживач має право звернутись до останнього з вимогою про усунення пошкоджень у її квартирі, які сталися внаслідок осідання будинку. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з Відповідача 1 на користь Позивача підлягає стягненню сума у розмірі 257 764, 80 грн. Виходячи з наведеного та

Outcome: partial