Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-29 00:00:00

[PERSON] звернувся 30.03.2020 року до Оржицького районного суду Полтавської області із позовом до [PERSON] про визнання дій нотаріуса неправомірними та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третіми особами вказані Оржицька державна нотаріальна контора та приватний нотаріус Оржицького районного нотаріального округу Полтавської області Черненко Оксана Олександрівна. У позовній заяві [PERSON] вказав, що [INFO] помер його двоюрідний дядько по батьківській лінії [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається, зокрема, із земельної ділянки, площею 8,69 га, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серія ПЛ № 223507 від 18.12.2003 року. Позивач вказує,\~що спадкова\~справа після\~смерті [PERSON] \~заведена в\~Оржицькій державній\~нотаріальній конторі\~Полтавської області.\~Заяви про\~намір прийняти\~спадщину,\~що відкрилася\~після смерті\~ [PERSON] \~до нотаріальної\~контори подали\~ [PERSON] (особа\~не має\~кровного поріднення\~із спадкодавцем\~та не\~є спадкоємицею\~за заповітом,\~помилково вважала,\~що на\~її ім`я\~існує заповіт;\~заява подана\~протягом шестимісячного\~строку з\~дня відкриття\~спадщини);\~ [PERSON] (заява\~подана поза\~межами шестимісячного\~строку з\~дня відкриття\~спадщини;\~спадщина не\~прийнята;\~судовими рішеннями\~відмовлено у\~задоволенні заявлених\~вимог про встановлення факту перебування особи на утриманні та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування ) та [PERSON] (заява подана поза межами шестимісячного строку з дня відкриття спадщини). У позовній заяві [PERSON] вказує, що ним були подані до нотаріальної контори заяви від 19.07.2019 року та 02.09.2019 року, якими він додатково повідомив нотаріальну контору про спадкоємців, які перші від нього мають право, на спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] та прохав нотаріуса вчинити дії щодо їх закликання до спадщини. Однак, Оржицька державна нотаріальна контора в особі Державного нотаріуса Потапенко Л.Д. надала відповідь на заяву від 19.07.2019 р. в якій повідомила, що Оржицькій ДНК не було та немає потреби викликати спадкоємців [PERSON] в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлений їх про відкриття спадщини. Вказані дії Оржицької держаної нотаріальної контор Полтавської області Динник Ю.В. вважає неправомірними. [PERSON] зазначає, що неповідомлення інших спадкоємців, які закликаються першими до спадщини після смерті [PERSON] та неповідомлення позивача Оржицькою державною нотаріальною конторою про відкриття спадщини, на думку позивача, є поважною причиною неподання ним заяви про прийняття спадщини у встановлені законом строки. Посилаючись на\~вищевикладені\~обставини\~позивач [PERSON] (з урахуванням змінених позовних вимог), просив визнати дії Оржицької державної нотаріальної контори Полтавської області про відмову у закликанні до спадщини [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] неправомірними та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в с. Яблуневе Оржицького району Полтавської області, строком на три місяці. У зустрічній позовній заяві [PERSON] вказано, що [INFO] помер його двоюрідний брат [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, у вигляді земельної ділянки, площею 8,69 га. Спадкова справа після смерті [PERSON] заведена у Оржицькій державній нотаріальній конторі Полтавської області за заявою [PERSON] , яка вважала що наявний заповіт на її ім`я. Також про намір прийняти спадщину після смерті [PERSON] заявив [PERSON] , і рішенням Оржицького районного суду від. 19.01.2017 року було встановлено родинні відносини між ним та спадкодавцем. [PERSON] у зустрічній позовній заяві вказує, що йому стало відомо про те, що на час відкриття спадщини після смерті [PERSON] його кровні родичі ближчого ступеню споріднення мали право на спадкування, а саме: [PERSON] , [PERSON] . Неповідомлення спадкоємців про час та місце відкриття спадщини, на думку [PERSON] , є причиною подання заяви про прийняття спадщини не вчасно. Посилаючись на вищевказані обставини, [PERSON] просив суд визначити йому додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Оржицького районного суду Полтавської області від 31.05.2021 року зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Оржицька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини прийнято до розгляду, відкрито провадження за цим позовом та об`єднано це провадження в одне провадження з позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: Оржицька державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Оржицького районного нотаріального округу Полтавської області Черненко Оксана Олександрівна, про визнання дій нотаріуса неправомірними та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні представник позивача-відповідача [PERSON] адвокат Юхимович С.А. позовні вимоги [PERSON] підтримала, в своїх поясненнях посилалася на обставини, викладені в позовній заяві, вона також визнала позовні вимоги [PERSON] . Представник позивача [PERSON] адвокат Ларькіна Г.Ю в судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] підтримала, в своїх поясненнях посилалася на обставини, викладені у позовній заяві, вона також визнала позовні вимоги [PERSON] . Від третьої особи приватного нотаріуса Оржицького районного нотаріального округу Черненко О.О. до суду надійшов лист про розгляд справи у її відсутність.\~ Від представника третьої особи Оржицької державної нотаріальної контори до суду надійшов лист про розгляд справи без участі представника, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду. Суд, дослідивши докази і давши їм належну оцінку, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с. 17). До складу спадщини [PERSON] входить, зокрема, земельна ділянка площею 8,69 га, яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 12, 37). Після смерті\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~Оржицькою державною\~нотаріальною конторою\~заведена спадкова\~справа(а.с. 62-67). Рішенням Оржицького райсуду Полтавської області від 19.01.2017 року, яке набрало законної сили, встановлений факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , як двоюрідним племінником та дядьком по батьківській лінії. Цим же рішенням у задоволенні позову [PERSON] до територіальної громади в особі Яблунівської сільської ради Оржицького району Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: відділ Держгеокадастру в Оржицькому районі Полтавської області, Оржицька державна нотаріальна контора, про встановлення факту перебування особи на утриманні та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування відмовити в повному обсязі. [PERSON] звертався до нотаріальної контори із заявами в яких просив закликати (викликати) спадкоємців, а саме: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] шляхом публічного оголошення або повідомлення їх в пресі про відкриття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 13-15). Оржицькою державною нотаріальною конторою повідомлено [PERSON] про те, що Оржицькій державній нотаріальній конторі не було та немає потреби викликати спадкоємців [PERSON] шляхом публічного оголошення або повідомлений їх про відкриття спадщини (а.с. 16). Згідно рішення Оржицького районного суду Полтавської області від 07.10.2019 року встановлено факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , як двоюрідними братами (а.с. 32-33). Оржицькою державною нотаріальною конторою 30.03.2021 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після померлого [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 39). Оржицькою державною нотаріальною конторою 07.05.2021 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 106). Відповідно до\~ст.1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За правилами частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті\~1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК\~України. Суд приймає до уваги пояснення представників [PERSON] та [PERSON] про те, що вони не проявляли певний час інтересу до спадщини [PERSON] , бо вважали, що цю спадщину успадкували родичі останнього ближчого ступеня споріднення. Відповідно до ч. 2 ст. 1283 ЦК України, нотаріус за місцем відкриття спадщини, а в населених пунктах, де немає нотаріуса, - відповідні органи місцевого самоврядування з власної ініціативи або за заявою спадкоємців вживають заходів щодо охорони спадкового майна. Зі змісту п.п. 47, 52 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій посадовими особами виконавчих комітетів сільських, селищних, міських Рад народних депутатів України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 25 серпня 1994 р. № 22/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 26 жовтня 1994 року № 256/466 (яка була чинною на момент відкриття спадщини після смерті [PERSON] ), вбачається, що в населених пунктах, де немає державної нотаріальної контори, посадова особа виконавчого комітету, яка вчиняє нотаріальні дії, за місцем відкриття спадщини вживає заходів до охорони спадкового майна, коли це потрібно в інтересах спадкоємців, відказоодержувачів, кредиторів або держави. Посадова особа виконавчого комітету може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. У пункті 2 розділу ІІІ нині чинного Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 11.11.2011 № 3306/5, зазначено, що у населених пунктах, де немає нотаріуса, посадова особа органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, вживає заходів щодо охорони спадкового майна, коли це потрібно в інтересах спадкоємців, відказоодержувачів, кредиторів або держави. Ці заходи вживаються ними безпосередньо або на підставі доручення нотаріуса за місцезнаходженням майна. Вживаючи заходи охорони спадкового майна, посадова особа органу місцевого самоврядування зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких їй відоме. Місцем відкриття спадщини [PERSON] є с. Яблуневе Оржицького (наразі Лубенського) району Полтавської області (а.с. 36 зворот). Суду не були надані відомості, що посадовими особами органів місцевого самоврядування вживалися заходи щодо охорони спадкового майна, що залишилося після\~ смерті [PERSON] , та що позивачі повідомлялися про наявність спадкового майна та про можливість успадкувати це майно. Також суд приймає до уваги пояснення представників [PERSON] та [PERSON] про те, що після того, як [PERSON] та [PERSON] стало відомо, що спадщину після [PERSON] не прийняли спадкоємці ближчого ступеня споріднення, вони вживали заходів для успадкування відповідного майна, і в подальшому не втрачали інтерес до спадкового майна. Зокрема, з метою успадкування майна померлого [PERSON] позивачем [PERSON] ініціювався розгляд цивільної справи про оголошення [PERSON] , який доводиться [PERSON] рідним батьком, померлим з травня 1942 року (справа № 543/717/19), цивільної справи про встановлення факту, що [PERSON] є онуком [PERSON] та правнуком [PERSON] , встановлення факту реєстрації смерті [PERSON] (справа № 543/555/19). В якості третьої особи, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, Динника ЮВ. Приймав участь у розгляді цивільної справи за позовом [PERSON] до територіальної громади в особі Яблунівської сільської ради Оржицького району Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: відділ Держгеокадастру в Оржицькому районі Полтавської області, Оржицька державна нотаріальна контора, про встановлення факту перебування особи на утриманні та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування та за позовом третьої особи, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, [PERSON] до територіальної громади в особі Яблунівської сільської ради Оржицького району Полтавської області, треті особи: [PERSON] , Оржицька державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Оржицького районного нотаріального округу Черненко Оксана Олександрівна, про встановлення факту родинних відносин (справа 543/15/15-ц). [PERSON] ініціював розгляд цивільної справи про встановлення факту того, що померлий [INFO] [PERSON] є його двоюрідним братом (справа № 543/1225/18). Таким чином, суд враховуючи конкретні обставини цієї справи, застосовує загальні засади цивільного права - принцип справедливості, добросовісності та розумності, і приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] пропустили встановлений строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважних причин, тому, їхні позовні вимоги про визначення їм додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] підлягають задоволенню. Суд також приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визнання дій Оржицької державної нотаріальної контори Полтавської області про відмову у закликанні до спадщини [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] неправомірними не підлягають задоволенню з наступних підстав. За змістом статей\~15\~і\~16 ЦК України\~кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини другої\~статті 16 цього Кодексу\~способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц. Враховуючи підстави та суть позову, суд приходить до висновку, що вирішення судом вказаної позовної вимоги не може бути в даному випадку ефективним способом захисту порушеного права позивача. За таких обставин, ця позовна вимога задоволенню не підлягає.

Outcome: partial