Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-29 00:00:00

[PERSON] , (далі - позивач) звернулася до суду із позовом до [PERSON] , (далі - відповідач), в якому вказала, що вона проживає у квартирі [ADDRESS] , яка належить їй на праві спільної часткової власності. Поверхом вище розташована квартира [ADDRESS] , яка на праві власності належить відповідачу, однак в ній ніхто не проживає. В кінці лютого 2020 року позивачем було виявлено на стелі ванної кімнати підтікання з розташованої вище квартири [ADDRESS] . З цього приводу вона звернулася до Макарівської селищної ради Київської області та Комунального підприємства «Макарів ВУЖКГ». Працівниками КП «Макарів ВУЖКГ» було складено акт від 17 березня 2020 року про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . Але оскільки в квартирі [ADDRESS] ніхто не проживав та було відсутня інформація щодо місця перебування її власника, без якого неможливо було проникнути у квартиру та усунути причину підтікання, тому підтікання не припинилося. 12 травня 2020 року працівниками КП «Макарів ВУЖКГ» було складено повторний акт про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . За результатами обстеження було встановлено наступне: ванна кімната, площею 3 м.кв. затоплена повністю (вся площа стелі, стіни, підлога), коридор, площею 5 м. кв. (стеля, двері, підлога). Відповідно до звіту суб`єкта оціночної діяльності, експерта [PERSON] , про незалежну оцінку пошкоджених (залитих) площ квартири [ADDRESS] , розмір збитку, завданого залиттям квартири становить 22950 грн. При цьому витрати на оплату вартості спеціаліста склали 600 грн.\~ Позивач вказує, що внаслідок неналежного утримання відповідачем квартири їй завдано матеріальну та моральну шкоду. Матеріальна шкода полягає у пошкодженні її майна та витратах на оплату вартості експертного дослідження. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких я перенесла внаслідок залиття належної їй квартири відповідачкою, її байдужим ставлення до неї та відмовою у добровільному відшкодуванні завданої мені матеріальної шкоди, та допомоги у відновленні санітарно-технічного стану квартири. Враховуючи характер шкоди, вважає, що сума відшкодування завданої їй моральної шкоди повинна становити 5000 грн. Враховуючи викладене, позивач, посилаючись на ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, просила стягнути з відповідача на свою користь 22950 грн., на відшкодування матеріальної шкоди, 5000 грн., на відшкодування моральної шкоди. Також просила покласти на відповідача судові витрати у розмірі 1681,60 грн., на оплату судового збору та 2000 грн., витрат на оплату вартості послуг адвоката. Ухвалою суду від 30.09.2020 року позовну заяву [PERSON] , прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Відповідач згідно ч. 11 ст. 128 ЦПК України про час та місце розгляду справи повідомлявся через оголошення на веб-сайті Судової влади, а тому вважається належним чином повідомленою. У встановлений судом строк на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін чи відзив на позов не надала, обставин, викладених у позові не заперечила, а тому суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справі, суд встановив наступне. Позивач проживає у квартирі [ADDRESS] разом зі своєю сім`єю, яка складається з трьох осіб, її, чоловіка - [PERSON] , та дитини - [PERSON] . Дана квартира належить позивачеві на праві спільної часткової власності. Окрім позивача, право власності на неї в рівних долях належить [PERSON] , [PERSON] , та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, номер витягу 15657515 від 21.08.2007 року, реєстраційний номер 20000814 (а.с. 6-10). Поверхом вище розташована квартира [ADDRESS] , яка на праві власності належить відповідачу, що підтверджується витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с. 11). В кінці лютого 2020 року мною позивачем було виявлено на стелі ванної кімнати підтікання з розташованої вище квартири [ADDRESS] . З цього приводу вона звернулася до Макарівської селищної ради Київської області та Комунального підприємства «Макарів ВУЖКГ». Працівниками КП «Макарів ВУЖКГ» було складено акт від 17.03. 2020 року про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12). 12.05.2020 року працівниками КП «Макарів ВУЖКГ» було складено повторний акт від 12 травня 2020 року про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . За результатами обстеження було встановлено наступне: ванна кімната, площею 3 м.кв. затоплена повністю (вся площа стелі, стіни, підлога), коридор, площею 5 м. кв. (стеля, двері, підлога) (а.с. 13). Відповідно до звіту суб`єкта оціночної діяльності, експерта Трохоліса О.І., про незалежну оцінку пошкоджених (залитих) площ квартири [ADDRESS] , вартість збитку, спричиненого залиттям квартири становить 22950 грн. (а.с. 15-19). Розмір плати за висновок експерта становить 600 грн. що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру. Вирішуючи вимоги за даним позовом суд керується наступним. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Як передбачено ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Також згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Таким чином, необхідними підставами цивільно-правової відповідальності як за матеріальну шкоду, так і за моральну, що має довести позивач у межах даної справи є: наявність протиправної поведінки відповідача; вини відповідача у заподіяння шкоди; наявності матеріальної та моральної шкоди, її розміру; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та такою шкодою. Згідно ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, позивачем доведено, що відповідач є власником квартири, внаслідок неналежного утримання якої сталося залиття квартири позивача, чим їй завдано шкоди. Доказів відсутності вини відповідача у залитті квартири позивача суду не надано. Таким чином позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди у розмірі 22950 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Що ж стосується вимог про стягнення моральної шкоди, то доводи позивача про байдуже ставлення відповідача до неї та відмовою у добровільному відшкодуванні завданої матеріальної шкоди не підтверджуються матеріалами справи. Разом із тим, відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини визнається презумпція моральної шкоди. Тобто в разі порушення майнових або цивільних прав «середня», «нормально» реагуюча на протиправну щодо неї поведінку людина повинна відчути страждання (моральну шкоду). Суд погоджується з доводами позивача, що внаслідок пошкодження її майна у неї відбулися зміни звичайного укладу життя, що є очевидним фактом, тому з урахуванням вимог розумності і справедливості суд вважає за можливе задовольнити вимоги про стягнення моральної шкоди у заявленому розмірі - 5000,00 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України\~ судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 1681,60 грн., та на залучення спеціаліста у розмірі 600 грн., слід стягнути з відповідача. Також з відповідача підлягають стягненню витрати на правничу допомогу у розмірі 2000 грн., що підтверджуються договором про надання правової допомоги, квитанцією та звітом про надання послуг (а.с. 22-24). Всього судових витрат 4281,60 грн. Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved