Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-10 00:00:00

[PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про зобовязання вчинити дії. Заявлені вимоги позивачі мотивують тим, що 10.08.2018 року ними отримано повідомлення та договір від 25.07.2018 року укладений з [PERSON] про відступлення прав вимоги за кредитним договором від 27.02.2008 року укладеним між ПАТ «Банк Форум» і [PERSON], та договором іпотеки від 27.02.2008 року укладеним між ПАТ «Банк Форум» та [PERSON], [PERSON], [PERSON] За вказаним договором відповідач набув право вимоги за кредитом, отриманим 27.02.2008 року [PERSON] на суму 3392,26 дол.США. Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2015 року стягнуто з [PERSON] заборгованість по кредиту в загальній сумі 67522,13 гривень. 15.07.2015 року Ужгородським МВ ДВС було відкрито виконавче провадження на виконання виконавчого листа на суму 67522,13 гривень. На виконання судового рішення боржник сплатила весь борг, виконавче провадження №48126012 закінчене за постановою виконавця від 22.10.2018 року у звязку з фактичним виконанням в повному обсязі рішення суду. В свою чергу позивачі звернулись до нового кредитора з вимогою про отримання довідки про відсутність заборгованості [PERSON] за кредитним договором №0116/08/26 CL від 27.02.2008 року та звернутися до нотаріуса з повідомленням про погашення кредиту з метою зняття заборони відчуження з квартири №3, будинку №14, що на пл..Жупанатській в м.Ужгород. Однак відповідачем було відмовлено у задоволенні вимоги з огляду на те що виконавче провадження не закінчене. У звязку з цим просять, зобовязати відповідача у пятиденний строк з моменту набрання рішенням суду законної сили, подати будь якому державному реєстратору прав на нерухоме майно заяву про виключення з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про іпотеку №27221360 від 25.07.2018 року на квартиру №3 в будинку №14 по пл..Жупанатській в м.Ужгород, та з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна запису про обтяження цієї квартири №6679333 від 27.02.2008 року. [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом про стягнення інфляційних втрат та 3% річних. Вимоги мотивує тим, що 13.09.2018 року Ужгородським міськрайонним судом було винесено ухвалу про заміну сторони виконавчого провадження, яка набула законної сили. 22.10.2018 року у звязку з фактичним виконанням рішення Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2015 року щодо стягнення з [PERSON] боргу в розмірі 67\~522,13 гривень, який виник станом на 23.12.2014 року. Так як згідно вимог ч.2 ст.625 ЦК України у відповідності до правової позиції [PERSON] Верховного [PERSON] від 16 травня 2018 року з відповідача підлягає до стягнення борг у розмірі 121622,78 гривень, що виник за період з 23.12.2014 року по 01.12.2018 року як встановлений індекс інфляції та три відсотки річних згідно простроченого виконання рішення суду від 09.02.2015 року. Представником позивачів [PERSON] подано до суду відзив на зустрічний позов, згідно якого просила в задоволенні зустрічного позову відмовити в повному розмірі. У відзиві зазначала, що позивачем за зустрічним позовом не вірно проведено розрахунок боргу: зокрема розміру інфляції та трьох процентів річних, які на її думку складають за три роки 16\~117,73 гривень, яку в свою чергу вони сплатили, що підтверджується доданими квитанціями. [PERSON] того просила застосувати строк позовної давності 3 роки, так як розрахунок боргу розпочинається за 4 роки до моменту подання зустрічної позовної заяви. Також звертала увагу на те, що позивачем за зустрічним позовом розрахунок боргу ведеться з моменту зарахування сум на погашення боргу банківською установою а не державним виконавцем. [PERSON] подано відповідь на відзив у зустрічній позовній заяві та клопотання про поновлення процесуального строку. Просив відхилити заперечення відповідача викладені у відзиві з підстав передбачених ст..625 ЦК України та визнати причину пропуску процесуального строку поважною і поновити його. Представник [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] [PERSON] в судове засідання не зявився, натомість подав заяву про розгляд справи без його участі, при цьому позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задоволити. [PERSON] в судове засідання не з'явився натомість подав заяву про розгляд справи без його участі, при цьому зустрічні позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задоволити, в задоволенні первісного позову просить відмовити. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали\~справи, судом встановлено наступне. Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з того, що згідно із частиною першою ст..2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до вимог\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст..20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд. В контексті хронології існування спірних правовідносин суд наводить наступні обставини справи. Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 09.02.2015 року за позовом ПАТ «Банк Форум» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Форум» [PERSON] стягнуто з [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованість по кредитному договору в розмірі 67522,13 гривень (а.с.20-22) Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 13.09.2018 року замінено сторону виконавчого провадження а саме ПАТ «Банк Форум» у виконавчому провадженні №48126012 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області у справі №308/133/15-ц про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованості по Кредитному договору №0116/08/26-CL від 27.02.2008 року на його правонаступника [PERSON] (а.с.23-25). Постановою ВП №48126012 від 15.07.2015 року головного державного виконавця МВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції [PERSON] відкрито виконавче провадження за виконавчим листом №308/133/15-ц виданого 17.06.2015 року щодо стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованості в розмірі 67522,13 гривень. (а.с.26) Постановою ВП №48126012 від 22.10.2018 року головним державним виконавцем МВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції [PERSON] закінчено виконавче провадження по виконанню виконавчого листа №308/133/15-ц виданого 17.06.2015 року внаслідок фактичного виконання в повному обсязі рішення згідно з виконавчим документом. (а.с.27-28). Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек на квартиру в м.Ужгород, площа Жупанатська, будинок 14 заборону на відчуження у відповідності до договору іпотеки від 27.02.2008 року укладеного з АКБ «Форум» та [PERSON], [PERSON],[PERSON], Готра (дівоче прізвище [PERSON])[PERSON] того згідно договору відступлення прав за іпотечним договором №1652 від 25.07.2018 року іпотекодержателем являється [PERSON] (а.с.10-17,43-45) У звязку з повним виконанням своїх боргових зобовязань по виконавчому листу №308/133/15-ц виданого 17.06.2015 року іпотекодавці [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися з вимогою до кредитора [PERSON] звернутися до нотаріуса з повідомленням про погашення кредиту за кредитним договором №0116/08/26-CL від 27.02.2008 року для ухвалення рішення про зняття заборони на відчуження з квартири №3 будинку №14 що на пл..Жупанатській в м.Ужгород. (а.с.46-48). Дана вимога новим кредитором [PERSON] залишена без задоволення, з підстав відсутності оплати боргу (а.с.49-51). Судом встановлено і не спростовується сторонами, після виконання позивачем зобовязань за умовами кредитного договору квартира з державного реєстру іпотек нерухомого майна банком виключена не була. Відповідно до\~ст. 598 ЦК України\~\~зобов'язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. За правилами\~ст.599 ЦК\~зобовязання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до\~ст.1 Закону України « Про іпотеку»\~\~іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За змістом ч.5 ст.3 Закону іпотека має похідний характер від основного зобов'язання і є дійсною до припинення основного зобов'язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. Відповідно до п.10.3 Договору іпотеки він набуває чинності з моменту його нотаріального посвідчення та діє до повного виконання позичальником основного зобовязання за кредитним договором. За змістом\~ст.17 Закону України « Про іпотеку»\~іпотека припиняється з припиненням забезпеченого нею зобов'язання або закінчення строку дії іпотечного договору. Статтею 545 ЦК України\~встановлено, що прийнявши виконання зобовязання, кредитор повинен на вимогу боржника видати йому розписку про одержання виконання частково або в повному обсязі. Відповідно до\~ст. 43 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень»\~відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Заяви про виникнення, зміну, припинення обтяжень та про звернення стягнення на предмет обтяження підписуються обтяжувачем.\~\~ Згідно ч. 3 ст.44 даного Закону після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п'яти днів зобов'язаний подати держателю або реєстратору Державного реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Державного реєстру. У разі невиконання цього обов'язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків. Виходячи з цього, виконання позивачем зобовязань за умовами Кредитного договору,ухилення відповідача від зобов'язання щодо вчинення дій, передбачених законом, для припинення обтяження нерухомого майна, переданого в іпотеку, є\~\~таким, що безумовно порушує право позивачів. Судом встановлено,\~що фактичне\~виконання судового\~рішення відбулося\~ \~ \~ 22.10.2018\~року ,\~про що\~свідчить постанова\~ВП №48126012\~від 22.10.2018\~року головного\~ державного\~виконавця МВ\~ДВС Ужгородського\~міськрайонного управління\~юстиції [PERSON]\~(а.с.27).\~У звязку\~із неналежним\~виконанням своїх\~зобовязань відповідачем\~за первісним\~позовом,\~позивачем за\~зустрічним нарахований\~борг у\~розмірі 121622,78\~гривень,\~що виник\~за період\~з 23.12.2014\~року по\~01.12.2018\~року як\~встановлений індекс\~інфляції та\~три відсотки\~річних згідно\~простроченого виконання\~рішення суду\~від 09.02.2015\~року. Наслідком порушення договору позичальником згідно\~ст. 1050 ЦК України\~є обов'язок сплатити грошову суму відповідно до\~ст. 625 цього Кодексу. У відповідності до ч. 2\~ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Із вимогою про стягнення з відповідача інфляційних втрат та 3% річних позивач за зустрічним позовом [PERSON] звернувся до суду 17 грудня 2018 року. Разом з тим, позивачем за первісним позовом у справі подано заяву про застосування позовної давності щодо заявлених зустрічних позовних вимог стосовно стягнення інфляційних втрат та 3% річних на суму основного боргу періодом за 4 роки. В свою чергу [PERSON] подано заяву про поновлення процесуального строку В заяві про поновлення процесуального строку [PERSON] просить задоволити його позовні вимоги за зустрічним позовом в повному обсязі та поновити йому строк на стягнення всієї суми заборгованості за чотири роки. Вирішуючи питання\~щодо застосування\~позовної давності\~та про\~поновлення процесуального\~строку,\~суд виходить\~з наступного. Відповідно до ст.\~256, ч. 4 ст.\~267 ЦК України\~позовною давністю є строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, до окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю (ст.ст.\~257,\~258 ЦК України). Згідно ч. 5\~ст. 261 ЦК України\~за зобов'язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Однак суд приходить до висновку, що останнім не доведено того факту, що банк або уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Форум» не могли дізнатися про порушення свого права починаючи з 2014 року.\~\~ Щодо вимог зустрічного позову з приводу зарахування сум на погашення боргу слід зазначити наступне. Згідно з преамбулою Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» цей\~\~Закон\~\~визначає загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність субєктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами. Відповідно до пункту 5.1 статті 5 цього Закону субєктами правових\~\~\~відносин, що виникають при здійсненні переказу коштів, є учасники, користувачі (платники, отримувачі) платіжних систем. Відповідно до пункту 1 Положення\~про Державну казначейську службу України, затвердженого\~Указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 460/2011,\~Державна казначейська служба України (Казначейство України) є учасником системи електронних платежів Національного банку України.\~ Відповідно до частин першої, третьої та пятої\~статті 45\~Закону України «Про виконавче провадження»\~(в редакції, що діяла на момент виникнення спірних відносин) \~грошові суми, стягнуті з боржника, зараховуються державним виконавцем на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби.\~Стягувачу юридичній особі стягнуті грошові суми перераховуються державним виконавцем у встановленому порядку на визначені стягувачем належні йому рахунки. Статтею 3 Закону України «Про державну виконавчу службу»\~визначено, що районні, районні в містах, міські (міст обласного значення), міськрайонні відділи державної виконавчої служби відповідних управлінь юстиції є юридичними особами, мають відповідні рахунки в органах Державного казначейства України для обліку депозитних сум і зарахування стягнутих з боржників коштів та їх виплати стягувачам у національній валюті, а також відповідні рахунки для обліку аналогічних операцій в іноземній валюті в банках, гербову печатку. Міністерство юстиції України, Головне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі мають відповідні рахунки в органах Державного казначейства України для обліку депозитних сум і зарахування стягнутих з боржників коштів та їх виплати стягувачам у національній валюті, а також відповідні рахунки для обліку аналогічних операцій в іноземній валюті в банках. Відповідно до підпунктів 12.1-12.2 пункту 12 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої\~наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02 квітня 2012 року\~(далі \~Інструкція № 512/5), органи Державної виконавчої служби мають відповідні рахунки в органах Державної казначейської служби України для обліку депозитних сум і зарахування стягнутих з боржників коштів та їх виплати стягувачам у національній валюті, а також відповідні рахунки для обліку аналогічних операцій в іноземній валюті в банках. Розрахунки з таких рахунків здійснюються тільки в безготівковій формі. Не допускаються видача та переказ стягнутих державними виконавцями сум стягувачам без зарахування на депозитний рахунок органу ДВС. Крім того, згідно підпункту 12.13 пункту 12\~ Інструкції № 512/5\~ після цього не пізніше ніж протягом трьох робочих днів від дня ознайомлення з інформацією про надходження коштів державний виконавець у разі достатності суми для покриття всіх вимог стягувача та наявності відомостей від стягувача про шляхи отримання ним коштів готує одне розпорядження (у тому числі за зведеним виконавчим провадженням), яким визначає належність указаних коштів та спосіб перерахування стягувачу, яке затверджується начальником органу ДВС із зазначенням дати та скріплюється печаткою органу ДВС. Указане розпорядження готується в двох примірниках, оригінал видається особі, відповідальній за ведення книги обліку депозитних сум, копія залишається у виконавчому провадженні. Відповідно до підпунктів 12.15, 12.18, 12.21 пункту 12\~цієї\~підготовка розрахункових документів про перерахування коштів здійснюється особою, відповідальною за ведення книги, не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня отримання розпорядження державного виконавця. При перерахуванні коштів, які належать стягувачу юридичній особі, списання коштів з відповідних рахунків органу ДВС здійснюється на підставі платіжних доручень. Платіжне доручення підписується керівником органу ДВС та особою, яка уповноважена на ведення відповідного рахунку органу ДВС. Аналіз наведених приписів дає підстави для висновку, що зазначені дії засвідчують платіжний, розрахунковий характер відносин, що виникають між органами Державної виконавчої служби, Казначейства та стягувачем. Отже, на Державну казначейську службу України у цих відносинах, як на учасника системи електронних платежів Національного банку України, розповсюджує свою дію Закон України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої\~постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22\~(постанова\~судових палат у цивільних\~та адміністративних\~справах Верховного [PERSON] України від 5 липня\~2017 р. у справі № 6-1329цс16). За таких обставин суд доходить висновку, що посилання позивача за зустрічним позовом про нарахування інфляційних втрат та 3% річних на суму основного боргу слід проводити з дати зарахування коштів на банківський рахунок не знайшли свого підтвердження, а тому поданий позивачем за зустрічним позовом обрахунок (а.с.91-96 ) не може бути взятий судом до уваги. Підраховуючи суми стягнень, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК України, слід враховувати, що сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в певний період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція). Індекси інфляції розраховуються на підставі інформації, опублікованої центральним органом виконавчої влади з питань статистики в газеті «Урядовий кур'єр». При застосуванні індексу інфляції слід мати на увазі, що він розраховується не на кожну дату місяця, а в середньому на місяць і здійснюється шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. При цьому сума боргу, яка сплачується з 1 по 15 день відповідного місяця, індексується з врахуванням цього місяця, а якщо сума боргу сплачується з 16 по 31 день місяця, розрахунок починається з наступного місяця. Аналогічно, якщо погашення заборгованості здійснено з 1 по 15 день відповідного місяця, інфляційні втрати розраховуються без врахування цього місяця, а якщо з 16 по 31 день місяця, то інфляційні втрати розраховуються з врахуванням даного місяця. На відміну від інфляційних збитків, розрахунок трьох процентів річних здійснюється за кожен день прострочення за формулою: сума боргу х 3 % / 365 (кількість днів у році) х кількість днів прострочення. За таких обставин сума інфляційних втрат за період з 23.12.2014 року по 01.12.2018 року становить: ще один місяць -з 23\~грудня 2014\~року по\~серпень 2015\~року \~67\~522,00\~гривень х\~(103,1\~%)\~-\~67\~522,00\~= 27 812 гривень -вересень 2015\~року \~63\~522,00\~гривень х\~102,3\~%\~-\~63\~522,00\~= 1461,01 гривень -жовтень 2015\~року \~62\~222,00\~гривень х\~98,7\~%\~-\~62\~222,00\~= 0 гривень -листопад 2015\~року \~60\~922,00\~гривень х\~102,0\~%\~-\~60\~922,00\~= 1218, 44 гривень -грудень 2015\~року \~60\~922,00\~гривень х\~100,7\~%\~-\~60\~922,00\~= 426, 45 гривень Сума інфляційних витрат за період з січня по грудень 2015 року 30917,90 гривень. -січень 2016\~року \~59\~167,00\~гривень х\~100,9%\~-\~59\~167,00\~= 532,50 гривень -лютий 2016\~року \~59\~167,00\~гривень х\~99,6%\~-\~59\~167,00\~= 0 гривень -березень 2016\~року \~57\~367,00\~гривень х\~101,0%\~-\~57\~367,00\~= 573,67 гривень -квітень 2016\~року \~56\~017,00\~гривень х\~103,5%\~-\~56\~017,00\~= 1960,60 гривень -травень 2016\~року \~54\~757,00\~гривень х\~100,1%\~-\~54\~757,00\~= 54,76 гривень -червень 2016\~року \~53\~767,00\~гривень х\~99,8%\~-\~53\~767,00\~= 0 гривень -липень 2016\~року \~52\~777,00\~гривень х\~99,9%\~-\~52\~777,00\~= 0 гривень -серпень 2016\~року \~52\~777,00\~гривень х\~99,7%\~-\~52\~777,00\~= 0 гривень -вересень 2016\~року \~50\~797,00\~гривень х\~101,8%\~-\~50\~797,00\~= 914,35 гривень -жовтень 2016\~року \~50\~797,00\~гривень х\~109,4%\~-\~50\~797,00\~= 4\~774,92 гривень -листопад 2016\~року \~48\~817,00\~гривень х\~101,8%\~-\~48\~817,00\~= 878,71 гривень -грудень 2016\~року \~48\~817,00\~гривень х\~100,9%\~-\~48\~817,00\~= 439,35 гривень Сума інфляційних витрат за період з січня по грудень 2016 року 10\~128,86 гривень. -З січня\~по квітень\~2017\~ 47\~317,00\~гривень х\~101,1%х101,0%х101,8%х100,9%\~)-\~47\~317,00\~= 2 309,07 гривень -з травня\~по серпень\~2017\~року \~46\~237,00\~гривень х(101,3%\~х 101,6%\~х 100,2%\~х 99,9%)\~-\~46\~237,00\~= 1 063,45 гривень -вересень 2017\~року \~45\~247,00\~гривень х\~102,0%\~-\~45\~247,00\~= 904,94 гривень -жовтень 2017\~року \~45\~247,00\~гривень х\~101,2%\~-\~45\~247,00\~=\~542,96 гривень -листопад 2017\~року \~44\~257,00\~гривень х\~100,9%\~-\~44\~257,00\~= 398,31 гривень -грудень 2017\~року \~43\~177,00\~гривень х\~101,0%\~-\~43\~177,00\~= 431,77 гривень Сума інфляційних витрат за період з січня по грудень 2017 року 5\~690,50 гривень. -з січня\~по лютий\~2018\~року \~43\~177,00\~гривень х\~(101,5%\~х 100,9%)\~-\~43\~177,00\~= 1040,57 гривень -з березня\~по квітень\~2018\~року \~40\~477,00\~гривень х\~(101,1%\~х 100,8\~%)\~-\~40\~477,00\~= 769,06 гривень -травень 2018\~року \~36\~877,00\~гривень х\~100,0\~%\~-\~36\~877,00\~= 0 гривень -червень 2018\~року \~4\~877,00\~гривень х\~100,0\~%\~-\~4\~877,00\~= 0 гривень -з липня\~по жовтень\~2018\~року \~4\~877,00\~гривень х\~(99,3%\~х 100,0%\~х 101,9%\~х 101,7%)\~-\~4\~877,00\~= 141,43 гривень. Сума інфляційних витрат за період з січня по червень 2018 року включно 1950,43 гривень. Загальна сума інфляційних витрат за період з січня 2016 року по червень 2018 року 17\~769,79 гривень. Щодо розрахунку загальна суми 3% річних гривень за період з січня 2016 року по 22 жовтня 2018 року включно 2804,00 гривень. Беручи вищенаведене суд приходить до висновку, що зустрічний позов слід задоволити частково та стягнути на користь [PERSON] суму боргу у розмірі 4\~455,79 гривень з врахуванням сплачених сум відподачем. Враховуючи те, що позивачем за первісним позовом сплачено не в повному розмірі суму інфляційних втрат та 3% річних в розмірі 16\~118 гривень (а.с. 131), тобто сума яка залишається неоплаченою становить 4\~455,79 гривень за таких обставин в задоволенні первісних вимог слід відмовити. Відповідно до статті 141 ЦПК України у разі\~часткового задоволення\~позову -\~на обидві\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог покладаються судові витрати. За таких обставин з відповідача за зустрічним позовом слід стягнути судовий збір в розмірі 44,50 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved