Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , останнє місце проживання якої село Велика Чернявка, Попільнянського району, Житомирської області. Після смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить житловий будинок, розташований в [ADDRESS] . Крім позивача, інші спадкоємці, а також переживше подружжя, відсутні. Позивач являється спадкоємцем першої черги, згідно статті 1261 ЦК України. Інформація про наявність спадкової справи на майно [PERSON] та заповітів від її імені відсутня. Стаття 1270 ЦК України визначає, що строк для прийняття спадщини встановлений шість місяців. У даний термін позивач не мала можливості звернутись в Попільнянську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, так як хворіла. В зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини державний нотаріус Попільнянської державної нотаріальної контри відмовив позивачу в оформленні спадщини. Позивач вважає, що строк пропущений з поважної причини. Позивач просить визначити їй додатковий строк у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Судові витрати покладає на себе. Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу слухати у її відсутність. Представник відповідача Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без участі представника сільської ради, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21 грудня 2005 року Виконавчим комітетом Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] померла [INFO] , про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 23 /а.с. 5/. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 07 жовтня 2020 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , відповідний актовий запис № 16 /а.с. 6/. Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища сформованого 07 жовтня 2020 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб [PERSON] та [PERSON] , актовий запис складений 03 червня 1989 року № 1718, прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». 05 березня 2002 року шлюб розірвано, актовий запис № 184 /а.с. 7/. Довідками № 351 та № 352 від 14 жовтня 2020 року Виконавчого комітету Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що на день смерті [PERSON] , померлої [INFO] , вона проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований. Єрчицька сільська рада не має інформації про спадкоємців [PERSON] , померлої [INFO] , пережившого подружжя немає /а.с. 8, 9/. Як вбачається з Виписки з погосподарської книги № 6 Єрчицької сільської ради за 2001-2005 роки виданої Виконавчим комітетом Єрчицької сільської ради Попільнянського району Житомирської області 14 жовтня 2020 року за № 354, особовий рахунок № [NUMBER] [ADDRESS] (ж/д казарма), померла - [PERSON] (актовий запис про смерть № 23 від 21.12.2005 року). Рік побудови будинку - 1973. Після смерті [PERSON] власника будинку не має /а.с. 10/. Відповідно до повідомлення № 128/02-31 від 07 жовтня 2020 року Попільнянської державної нотаріальної контори в Житомирській області, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, який належав [PERSON] , померлій [INFO] , так як заявник пропустив строк на прийняття спадщини, який передбачений статтею 1272 ЦК України /а.с. 11/. Згідно Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) виданих 13 жовтня 2020 року Попільнянською державною нотаріальною конторою Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо Спадкодавця [PERSON] /а.с. 12, 13/. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] не подала своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що вона хворіла та перебувала на стаціонарному лікуванні з 10 травня 2006 року по 30 червня 2006 року, що підтверджується наданою Випискою із медичної карти стаціонарного хворого виданої КНП «Попільнянська лікарня» від 05 жовтня 2020 року /а.с. 14/. Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила залишити судові витрати за нею, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Outcome: approved