Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-01 00:00:00

[PERSON] в інтересах неповнолітньої дитини [PERSON] звернулась до Мар`їнського районного суду Донецької області з позовною заявою до [PERSON] про розподіл спадкового\~ майна та визнання права власності. В обґрунтування зазначених позовних вимог позивач зазначає наступне. З серпня 2005 року позивач проживала у цивільному шлюбі з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Під час цивільного шлюбу у них народилась донька [PERSON] [INFO] . Під час сумісного проживання позивача з [PERSON] вони почали будівництво нового будинку, а самі мешкали у подарованому [PERSON] двокімнатному будинку. Ними було збудовано у 2007 року тамбур до літньої кухні-сараю, два сараї, вбиральню та душ, у 2008 році вирили колодязь, встановили ворота та паркан. [INFO] цивільний чоловік позивача помер, позивач повернулась мешкати за місцем реєстрації до своїх батьків, а свекруха позивача заявила, що вона є єдиною спадкоємицею майна після смерті [PERSON] . Позивач зазначає, що вона намагалась мирним шляхом вирішити питання спадкування майна, але кожного разу [PERSON] з різних причин відмовлялась це робити. Після того як позивач звернулась до нотаріуса в інтересах своєї спільної доньки щодо розподілу спадкового майна їй було відмовлено у відкритті спадкової справи, про що нотаріус винесла постанову. Для підготовки позову позивач звернулась до «РКП Мар`їнське БТІ» де їй було виготовлено технічний паспорт на недобудований будинок з надвірними побудовами та видано довідку про відсоток будівельної готовності, який складає 84% та вартість незавершеного будівництвом житлового будинку, яка склала 314916 гривен. Позивачем неодноразово змінювався обсяг заявлених позовних вимог та останньою редакцією змісту позовних вимог позивач просить розподілити спадщину після смерті [PERSON] а визнати за [PERSON] право власності на Ѕ незавершеного будівництвом житлового будинку, Ѕ частину господарських будівель та споруд, Ѕ частину земельної ділянки площею 0,10 га та Ѕ частину земельної ділянки площею 0,0846 га Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі та подав до суду відзив на позовну заяву у якому виклав свої мотиви незгоди з заявленими позовними вимогами які зводяться до наступного. [PERSON] зазначає, що вимоги позивача є незаконними, надуманими, не обґрунтованими, відповідач не згодна з вартістю спадкового майна, яка зазначена в позовній заяві, оскільки вартість, зазначена в документах Мар`їнського БТІ не відповідає фактичній вартості даного об`єкта, тому заявлена Мар`їним БТІ вартість визначає будівельну та інвентаризаційну вартість, яка значно вище за реальну. Відповідач [PERSON] подала до суду зустрічну позовну заяву в якій зазначає, що її син, [PERSON] , проживав у цивільному шлюбі з позивачкою та в них народилась донька [PERSON] . [INFO] син позивача за зустрічним позовом помер та після його смерті відкрилась спадщина на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами та дві земельні ділянки. Позивач за зустрічним позовом у встановлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті сина, але нотаріуслм кудл повідомлено про неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину до вирішення в судовому порядку позовної заяви цивільної дружини померлого син. [PERSON] вказує, що вона 09 жовтня 2007 року подарувала своєму синові житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . Пісял цього з 2008 року син [PERSON] за власні кошти та за постійної фінансової та фізичної допомоги позивача за зустрічним позовом побудував новий житловий будинок84% готовності за рахунок знесення старого будинку за цією ж адресою. Після смерті сина [PERSON] постійно проживає за цією адресою та здійснює догляд за господарськими будівлями, поліпшує подвір`я і домогосподарство, особисто побудувала капітальну огорожу та влаштувала ворота, новий будинок обладнано сходами на які [PERSON] витратила особисті кошти. Спадкоємцями першої черги, які у встановлений законом строк після смерті [PERSON] звернулись до нотаріальної контори з відповідними заявами є: мати спадкодавця [PERSON] та донька спадкодавця [PERSON] , в інтересах якої діє [PERSON] . Оскіьки позивач за зустрічним позовом особисто подарувала оспорювань домоволодіння сину [PERSON] в 2007 році і протягом 2008-2017 років допомагала фізично ат фінансово своєму сину в будівництві нового будинку позивач за зустрічним позовом просить визнати за собою право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, земельну ділянку площею 0,10 га та земельну ділянку площею 0,846 га. Позивач за первісним позовом та її представник у судових засіданнях наполягали на задоволенні первісного позову повному обсязі з підстав, що наведені в позовній заяві, проти задоволення зустрічної позовної заяви заперечували. Відповідач за первісним позовом у судовому засіданні позовні вимоги не визнаа та заперечувала проти їх задоволення, просила задовольнити заявлений нею зустрічний позов. Ухвалою суду від 21 листопада 2018 року по справі відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою суду від 21 січня 2019 року визначено здійснити врегулювання спору у цивільній справі за участю судді та зупинено провадження по справі на період проведення врегулювання спору за участю судді. 21\~березня 2019\~року ухвалою\~суду припинено\~врегулювання спору\~за участю\~судді,\~поновлено провадження\~по цивільній\~справі та\~передано справу\~до канцелярії\~Мар`їнського районного\~суду Донецької\~області для\~повторного автоматизованого\~розподілу справи,\~у відповідностіст. 33 ЦПК України. 05 квітня 2019 року суддею [PERSON] було прийнято вказану цивільну справу до свого провадження та 11 грудня 2019 року зупинено провадження по справі згідно п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України до закінчення розгляду іншої цивільної справи. 14 вересня 2020 року ухвалою суду провадження по справі відновлено. 26 листопада 2020 року ухвалою суду закрито підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом підлягають задоволенню у повному обсязі, позовні вимоги за зустрічним позовом підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне. Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27 вересня 2017 року [PERSON] помер [INFO] про що складено актовий запис за № 277. Копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 29 травня 2012 року підтверджується, що [PERSON] народилась [INFO] та її батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . Згідно копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 49462061 після смерті спадкодавця [PERSON] було здійснено реєстрацію спадкової справи 13 жовтня 2017 року. Відповідно до довідки РКП «Мар`їнське БТІ» за № 06-764 від 26.09.2018 року за реєстраційними даними РКП «Мар`їнське БТІ» станом на 31.12.2012 року право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] , зареєстроване за [PERSON] на підставі договору дарування. Згідно копії довідки РКП «Мар`їнське БТІ» за № 06-918 від 09.11.2018 року Інвентаризаційна вартість інвентаризаційна вартість незавершеного будівництво житлового будинку 84% будівельної готовності, що розташований за адресою: [ADDRESS] , становить 314916 гривень. Як вбачається з копії технічного паспорту від 22 жовтня 2018 року за адресою: [ADDRESS] , розташовані наступні об`єкти: житловий будинок А1 (незакінчене будівництво), літня кухня Е1, тамбур до літньої кухні е1, сарай Г1, сарай С1, вбиральня У1, душ Д1, погріб П1, фундамент під господарську будівлю ф, колодязь к, ворота №1, паркан № 2. З копії розрахунку визначення відсотка будівельної готовності об`єкта нерухомого майна сукупна будівельна готовність житлового будинку адресою: [ADDRESS] , становить 84 відсотки. Факт відмови позивачу у здійсненні нотаріальної дії підтверджується оригіналом відповідної постанови нотаріуса, якою [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я її доньки [PERSON] після смерті ї батька [PERSON] у зв`язку з відсутністю у заявника правовстановлюючих документів на право власності померлого на нерухоме майно. З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 06 грудня 1973 року вбачається, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] . Дев`ятого жовтня 2007 року [PERSON] подарувала своєму синові [PERSON] житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією нотаріально посвідченого договору дарування. Копією витягу РКП «Мар`їнске БТІ» від 27 жовтня 2007 року за № 16438327 підтверджується, що право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] на підставі договору дарування від 09 жовтня 2007 року. Як вбачається з копії державного акту серії ЯЛ за № 983875 [PERSON] на праві власності належить земельна ділянка площею 0,1000 га за кадастровим номером № 1423310100:01:003:0357 яка розміщена за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з копії державного акту серії ЯЛ за № 983876 [PERSON] на праві власності належить земельна ділянка площею 0,0846 га за кадастровим номером № 1423310100:01:003:0358 яка розміщена за адресою: [ADDRESS] . З копії звіту експертної оцінки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] вбачається, що ринкова вартість вказаного житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами становить 125500 гривень. Судом також досліджено фотосвітлини вказаного будинку з яких вбачається, що в будинку відсутні двері та вікна, в середині приміщень наявне будівельне сміття. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За правилами\~ст.\~1216-1218\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до вимогст. 1261 ЦК Україниу першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З досліджених судом матеріалів справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями першої черги як донька та матір відповідно. Згідно ч. 1ст. 1278 ЦК Україничасткикожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Отже,\~стаття 1278 ЦК України\~встановлює презумпцію рівності часток спадкоємців, яка може бути спростована лише заповітом. Таким чином, вона не дозволяє спадкоємцям поділити спадщину на свій розсуд, одержавши при поділі частку меншу від встановленої законом або заповітом, а вимагає проведення поділу у суворій відповідності із спадковими частками. Приписами ч. 3 ст. 1267 ЦК України встановлено, що спадкоємці за письмовою угодою між собою, посвідченою нотаріусом, якщо це стосується нерухомого майна або транспортних засобів, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] заповіт на випадок своєї смерті не склав, у зв`язку з чим спадкування здійснюється в порядку закону особами першої черги на спадщину, а саме [PERSON] та [PERSON] , які в добровільному порядку згоди щодо зміни розміру частки у спадщини не дійшли та відповідну угоди в порядку ч. 3 ст. 1267 про розподіл спадщини не уклали. Згідно роз`яснень, наданих у п.26 Постанови Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» N7 від 30.05.2008р., при поділі спадщини між спадкоємцями необхідно враховувати правило частини першої статті 1278\~ЦК України про те, що коли спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між спадкоємцями, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними. При розподілі такої спадщини необхідно застосовувати норми, що регулюють відповідні правовідносини спільної часткової власності. За положеннями ч. 3 ст. 358 ЦК України (здійснення права спільної часткової власності) кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до частин першої, другої\~статті 364 ЦК України\~(виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності) кожен із співвласників спільної часткової власності має право на виділ у натурі належної йому частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Зі змісту заявлених позовних вимог за первісним позовом, з урахуванням уточнень обсягу позовних вимог, та змісту позовних вимог за зустрічним позовом вбачається, що жоден із учасників справи не заявляє перед судом вимогу надання матеріальної компенсації за належну їм частку у спадковому майні, виплати компенсації за отримання більшої частки чи припинення права на частку іншого співвласника у спільному майні. Позивач за зустрічним позовом просить визнати за нею право власності на все майно, оскільки вона подарувала вказаний будинок та допомагала протягом 2008-2017 років фінансово у будівництві будинку та не заявляє вимог про надання компенсації, припинення частки, вартість частки на депозитний рахунок суду в порядку ч. 2 ст. 365 ЦК України також не внесена. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 січня 2020 року в справі № 243/6275/16-ц (провадження № 61-42813св18) зроблено висновок по застосуванню частини другої\~статті 367 ЦК України,\~статті 1278ЦК України\~та вказано, що якщо спадкодавець склав заповіт і в ньому не зазначив частки спадкоємців, вони вважаються рівними. Навпаки, якщо заповідач розподілив спадщину між спадкоємцями в нерівних частках, то кожний має право саме на ту частку, яку вказав спадкодавець. За відсутності заповіту частки кожного спадкоємця в спадщині визнаються рівними. Відступ від цього принципу можливий за домовленістю спадкоємців між собою (стаття 1267 ЦК України). Спадщина належить спадкоємцям, які прийняли її на праві спільної часткової власності (частина четверта\~статті 355 ЦК України), а тому при її поділі застосовуються правила передбачені в\~главі 26 ЦК України, які регулюють відносини спільної часткової власності. Якщо згоди про поділ спадщини досягти не вдалося, то поділ провадиться в судовому порядку відповідно до часток, які належать кожному із спадкоємців за законом або за заповітом. Вирішення судового спору щодо поділу спадкового майна не залежить від отримання спадкоємцями свідоцтва про право на спадщину.\~Поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку у спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Отже, виходячи з рівності часток при спадкуванні між всіма спадкоємцями, відсутність угоди щодо зміни часток у спадщині, спадкове майно у вигляді житлового будинку, господарських будівель та споруд та двох земельних ділянок повинно бути поділене між спадкоємцями в рівних долях, кожному по 1/2 частині від спадкового майна а відтак позовні вимоги за первісним позовом підлягають задоволенню у повному обсязі, позовні вимоги за зустрічним позовом підлягають частковому задоволенню. При цьому суд зауважує, що факт дарування спірного будинку [PERSON] своєму синові [PERSON] жодним чином не збільшує розмір її частки у спадщині. Також [PERSON] не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, що нею самостійно було побудовано огорожу та влаштовано ворота і сходи та те, що на будівництво вказаних конструкцій вона витрачала особисті кошти. Відповідно до ч. 1 ст.141\~ЦК\~України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем за первісним позовом [PERSON] було сплачено судовий збір у розмірі 1451 гривні, які відносяться до судових витрат та пяідлягають стягненню з відпдовідача на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Суд відхиляє доводи первісного позивача про віднесення сплати за послуги БТІ до судових витрат, оскільки вказане суперечить положенням ч. 3 ст. 133 ЦПК України та такі послуги не пов`язані із процесуальнми діями по справі, а відтак відшкодуванню не підлягають. Відповідачем за первісним позовом було здійснено експертну оцінку житлового будинку для встановлення його ринкової вартості, оскільки первісні позовні вимоги були заявлені у вигляді стягнення з відповдіача [PERSON] на користь позивача різниці частко спадкового майна. Кошти у розмірі 600 гривень, що були сплачені за надання експертної оцінки вартості майна, враховуючи зміст первісних позовних вимог, є витратами, повязаними з розглядом справи та підлягають стягненню з позивача на користь відповідача пропорційно задоволеним позовним вимогам. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial