Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-05 00:00:00

[PERSON] в інтересах неповнолітньої дочки [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON], третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Четвергова Є.О. про визнання права власності на спадкове нерухоме майно. В обґрунтування своїх вимог вказує, що [PERSON], в інтересах якої подана дана позовна заява, є її спільною дитиною з [PERSON] 16.08.2011 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої Луцької державної нотаріальної контори Смик І.М., за яким все належне йому майно, з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилось, заповів дочці [PERSON]. [INFO] [PERSON] помер. 08.09.2015 року приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Четверговою Є.О. було заведено спадкову справу. Станом на день своєї смерті спадкодавцю належала на праві приватної власності квартира [ADDRESS] та на праві спільної сумісної власності разом з його батьком [PERSON] та братом [PERSON] - квартира [ADDRESS]. [INFO] батько спадкодавця [PERSON] помер, спадкодавець, як син померлого спадщину після його смерті прийняв, однак не оформив спадкових прав. Таким чином, спадкодавцю належала ? частина даної квартири. [PERSON] на підставі ч.4 ст.1268 ЦК України прийняла спадщину після смерті свого батька, оскільки протягом шести місяців не відмовилась від неї. Разом з тим, [PERSON], непрацездатна мати спадкодавця має право на обов'язкову частку у спадщині - половину частки, яка належала б їй у разі спадкування за законом. Таким чином, [PERSON] належить ? частини квартири [ADDRESS] та 3/8 частини квартири [ADDRESS]. 31.03.2016 року нотаріус видала [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом на ? частки грошових заощаджень в АТ «Дельта банк» та ? частку акцій ПАТ «СКФ Україна». Однак, при зверненні 04.05.2016 року до нотаріуса з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказане спадкове нерухоме майно, їй було відмовлено у видачі такого свідоцтва через відсутність у неї правовстановлюючих документів на це майно. Також в постанові зазначено, що [PERSON] прийняв спадщину після смерті батька [PERSON], але не оформив свої спадкових прав. Покликаючись на викладені обставини [PERSON] просить суд, визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно за заповітом, що залишилося після смерті її батька [PERSON], який помер [INFO], а саме 3/4 частини квартири [ADDRESS] та 3/8 частини квартири [ADDRESS]. 06.03.2018 року [PERSON] подала суду зустрічну позовну заяву до [PERSON], яка діє в інтересах [PERSON] про визнання права власності на частку у спадковому майні. В обґрунтування своїх вимог вказує, що після смерті її сина [PERSON], [INFO], відкрилася спадщина, до складу якої входить: квартира [ADDRESS]; квартира [ADDRESS], яка набута у спільну сумісну власність в процесі приватизації спадкодавцем, його батьком [PERSON] та братом [PERSON] Спадкодавець прийняв спадщину після смерті свого батька [PERSON], але не встиг оформити спадкових прав. 16.08.2011 року спадкодавець склав заповіт за яким все належне йому майно, заповів дочці [PERSON]. Разом з тим, вона, як непрацездатна мати спадкодавця має право на обов'язкову частку у спадщині - половину частки, яка належала б їй у разі спадкування за законом. Покликаючись на викладені обставини, просить суд визнати за нею право власності на 1/4 частину у квартирі [ADDRESS] та на 1/8 частину у квартирі [ADDRESS], як на спадкове майно після смерті сина [PERSON], який помер [INFO]. Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 06.03.2018 року прийнято та об'єднано в одне провадження зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом. В судовому засіданні позивач за первісним та відповідач за зустрічним позовом, її представник первісний заявлені вимоги підтримали із зазначених у позовній заяві підстав. Просили суд позов задовольнити. Проти задоволення зустрічного позову не заперечили. Відповідач за первісним та позивач за зустрічним позовом, її представник проти задоволення первісного позову не заперечили. Зустрічну позовну заяву підтримали із зазначених підстав, просили зустрічну позовну заяву задовольнити. Третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Четвергова Є.О. надала суду заяву про розгляд справи за позовом [PERSON] в інтересах [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у її відсутності. Заслухавши пояснення сторін та їх представників, з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови слід задовольнити з наступних підстав. З пояснень сторін, матеріалів справи судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу [NUMBER] від 15.08.2015 року(а.с.7). Під час шлюбу народилася дочка [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] від 05.07.2000 року(а.с.6). 16.08.2011 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої Луцької нотаріальної контори Смик І.М., за яким все належне йому майно, з чого б воно не складалось і де б воно не знаходилось, заповів дочці [PERSON](а.с.9). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 03.09.2015 року(а.с.11). З матеріалів справи судом встановлено, що [PERSON] належала на праві приватної власності квартира [ADDRESS], що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №100551905 від 17.10.2017 року(а.с.13). На підставі розпорядження відділу приватизації житлового фонду виконкому Луцької міської рад №264-р від 14.08.1997 року [PERSON] на праві спільної сумісної власності разом з його батьком [PERSON], та братом [PERSON] належить квартира [ADDRESS](а.с.14,15). Відповідно до ч. 2 ст. 1226 ЦК України суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У судовому засіданні встановлено також, що [INFO] батько спадкодавця [PERSON] помер. [PERSON], як син померлого спадщину після його смерті прийняв, однак не оформив своїх спадкових прав. Відповідно до ч. 1 ст.1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 4 ст.1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою ст. 1273 цього Кодексу. До кола спадкоємців першої черги за законом увійшли його дочка [PERSON] яка прийняла спадщину та отримала свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ? частки спадкового майна, яке складається: 1/2 частки грошових заощаджень на рахунках, відкритих в АТ «Дельта банк» та 1/2 частки простих іменних акцій ПАТ «СКФ Україна», які належали [PERSON], батькові спадкодавця, який помер [INFO], спадкоємцем якого був син [PERSON], який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав (а.с.17). Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1241 ЦК України встановлено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова(вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом(обов'язкова частка). З постанови приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Четвергової Є.О. від 04.05.2016 року вбачається, що неповнолітній [PERSON], [INFO], відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на частку квартири [ADDRESS], квартиру [ADDRESS], у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно(а.с.18). Згідно висновку про вартість об'єкта оцінки від 16.11.2017 року ринкова вартість ? частки квартири [ADDRESS] становить 170354 грн., ринкова вартість 3/8 частки квартири [ADDRESS] становить 118851 грн. (а.с.20-25). На основі викладеного суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови підлягають до задоволення. На підставі ст.ст. 1217,1241, 1261,1269 ЦК України,

Outcome: approved