Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-28 00:00:00

[PERSON],\~[INFO],\~яка проживає\~у місті\~Маріуполі,\~звернулась до\~суду з\~даним позовом,\~який обґрунтовує\~наступним.\~[PERSON]\~є користувачем\~дачної ділянки\~за адресою:\~вулиця Центральна,\~33, село Новоукраїнка Нікольського району Донецької області, на якій розташований дерев'яного сараю, на якому розташований прилад обліку електричної енергії. У жовтні 2017 року відповідач припинив подачу електроенергії на вищезазначений сарай внаслідок існування заборгованості за спожиту електроенергію у розмірі 382,63\~гривень,\~яка не\~сплачена та\~яка виникла в результаті того, що метрологічні характеристики засобу обліку електроенергії не відповідають вимогам, що було встановлено в результаті контрольного огляду 05 травня 2017 року. Зауважує, що неправильна робота засобу обліку електроенергії сталася не з її вини, адже цей засіб встановлювався працівниками відповідача. Останній раз 07 листопада 2016 року було зроблено контрольний огляд і ніяких зауважень до його роботи виявлено не було. Також зауважує, що вона як споживач електроенергії, не повинна нести будь-яку відповідальність за невідповідність метрологічних характеристик обладнання встановленим вимогам. На підставі викладеного позивачка просить визнати протиправними дії відповідача щодо припинення електропостачання об'єкту, розташованого за адресою: вулиця Центральна, 33, село Новоукраїнка Нікольського району Донецької області та зобов'язати відповідача за свій рахунок поновити електропостачання цього об'єкту. Позивачка та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали. Зазначили, що позивачка відвідувала дачу тільки влітку, а протягом іншого часу електроенергію не використовувала. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти позову. Надала суду відзив на позов, в якому зазначено, що 12.05.2017 року проведена експертиза однофазного засобу обліку електричної енергії типу НІК-2102-02, заводський номер 1678569. За результатами внутрішнього огляду елементів засобу обліку, які зафіксовані у акті проведення експертизи засобу обліку електричної енергії №7589 від 12.05.2017 року, зазначено, що метрологічні характеристики не відповідають вимогам, засіб обліку є не придатним для подальшої експлуатації. З метою відшкодування збитків, нанесених ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» внаслідок порушення засобу обліку електричної енергії (облік електричної енергії засобом обліку не здійснювався), був здійснений перерахунок електроенергії з дня останнього контрольного огляду засобу обліку 07.11.2016 року до дня усунення порушення 05.05.2017 року, за 489 кВт на суму 382,63 гривень. Відповідно до п.27 ПКЕЕН відповідач 26.09.2017 року через поштове відділення «Укрпошти», персоналом Володарського ЦОК на адресу споживача було направлено рекомендованого листа з попередженням про необхідність сплати заборгованості і відключення у разі її непогашення. Рекомендований лист повернувся з довідкою за ф.20 із зазначенням причини повернення: «за закінченням терміну зберігання». Тому у звязку з несплатою у повному обсязі заборгованості за спожиту електричну енергію, представники ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» 11.10.2017 року були змушені припинити електропостачання за вказаною адресою. З урахуванням здійсненої споживачем оплати від 23.09.2017 року в сумі 45,00 гривень по особовому рахунку споживача №3/3-82 існує заборгованість в сумі 379,19 гривень. На підставі викладеного у задоволенні позовних вимог [PERSON] до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» просила відмовити. Суд дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] згідно рішення Володарського районного суду Донецької області від 24.10.2002 року є користувачем дерев'яного сараю, який розташований на земельної ділянці за адресою: вулиця Центральна, 33, село Новоукраїнка Нікольського району Донецької області. Для проведення розрахунків за спожиту електроенергію на обєкті, розташованому за вищевказаною адресою у Володарському ЦОК відкрито особовий рахунок побутового споживача №3/3-82. 05\~травня 2017\~року в\~результаті контрольного\~огляду обсягу\~спожитої електричної\~енергії за\~адресою:\~вулиця Центральна,\~33, село Новоукраїнка Нікольського району Донецької області встановлено несправність засобу обліку електричної енергії. Згідно з Актом №1000074 від 05 травня 2017 року, складеним представниками Володарського ЦОК ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», за адресою: вулиця Центральна, 33, село Новоукраїнка Нікольського району Донецької області, здійснено заміну засобу обліку електричної енергії типу НІК-2102-02, заводський номер 1678569, на прилад обліку типу НІК-2102-10-11, заводський номер 0834915. Згідно акту №7589 від 12.05.2017 року проведеної експертизи однофазного засобу обліку електричної енергії типу НІК-2102-02, заводський номер 1678569, встановлено несправність мікросхеми, в наслідок чого облік електричної енергії не здійснюється. Метрологічні характеристики не відповідають вимогам ГОСТ 30207-94, в звязку з чим він не придатний до експлуатації. Заниження показів лічильної електроенергії не здійснювалося. Стороннє втручання в роботу лічильника не виявлено. 26.09.2017 року на адресу споживача було направлено рекомендованого листа з попередженням про необхідність сплати заборгованості і відключення у разі її непогашення. Рекомендований лист повернувся з довідкою за ф.20 із зазначенням причини повернення: «за закінченням терміну зберігання». У звязку з несплатою позивачкою у повному обсязі заборгованості за спожиту електричну енергію, 11.10.2017 року представники ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» припинили електропостачання за вказаною адресою. Згідно наданим відповідачем в ході розгляду справи розрахунком заборгованості за особовим рахунком №3/3-81 станом на 26.09.2017 року у позивачки перед відповідачем мається заборгованість за спожиту електричну енергію в сумі 252,41 гривень. Згідно з розясненнями, викладеними в листі Національної комісії регулювання електроенергетики України (НКРЕ) від 17.04.2008 року №2485/11/17-08, у випадку виявлення у споживачів порушення у роботі приладів обліку, за умови, коли прилад обліку вийшов з ладу не з вини споживача, НКРЕ рекомендує визначати середньодобовий обсяг споживання електричної енергії за показами відновленого приладу обліку. При цьому період перерахунку не має перевищувати шість місяців. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Враховуючи те, що вище перелічені обставини справи викладені як в позові, так і у відзиві на нього, сторонами не оспорюються, тому доказуванню не піддягають, при цьому позивачкою оспорюється саме правомірність припинення постачання електроенергії та несення нею відповідальності за невідповідність вимогам метрологічних характеристик засобу обліку електроенергії. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної\~комісії регулювання\~електроенергетики України\~від 04\~травня 2006\~року №562 (далі - Методика). Відповідно до статті 714 Цивільного кодексу України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до Правил користування\~електричною енергією для населення (далі -ПКЕЕН), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року, об'єктом споживача визначено житловий будинок, гараж, майстерню абу іншу електрифіковану споруду, що належить споживачу на праві власності або користування, а самовільним підключенням - споживання електричної енергії без укладання з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих правил. Пунктом 3.1 ПКЕЕН визначено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Частиною 4 статті 26\~Закону України\~«Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Згідно ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки. Згідно з п.3.3 ПКЕЕН відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Пунктом 48\~ПКЕЕН (в\~редакції,\~чинній на\~час виникнення\~спірних правовідносин)\~передбачено,\~що споживач\~несе відповідальність\~згідно із\~законодавством за:\~прострочення терміну\~внесення платежів\~за електричну\~енергію; порушення\~правил користування\~електричною енергією; ухилення\~або несвоєчасне\~виконання рішень\~та приписів\~Державної інспекції\~з енергетичного\~нагляду за\~режимами споживання\~електричної енергії; розкрадання\~електричної енергії\~у разі\~самовільного підключення\~до електричних\~мереж і\~споживання електричної\~енергії без\~засобів обліку; пошкодження\~засобу обліку; розукомплектування\~та пошкодження\~об'єктів\~електроенергетики,\~розкрадання майна\~цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Враховуючи те, що позивач є споживачем електричної енергії, порядок припинення її енергопостачання встановлюється ПКЕЕН, відповідно до п.35 яких енергопостачальник має право відключати споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби; порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію; несплати за встановлення нового приладу обліку; невиконання припису державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; зниження показників якості електричної енергії з вини споживача. Відповідно до ч.2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Згідно з п.6.40 ПКЕЕН у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах - не є обовязком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ст.ст. 76-83 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.614 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є\~невинуватою,\~якщо вона\~доведе,\~що вжила\~всіх залежних\~від неї\~заходів щодо\~належного виконання\~зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Так, у вказаному акті №7589 від 12.05.2017 року зазначено, що зниження показів лічильника не здійснювалось, стороннє втручання в роботу лічильника не виявлено, пломби не пошкоджено та інші зауваження не виявлено. Враховуючи викладене вбачається відсутність вини позивачки у невідповідності приладу обліку електропостачання за адресою: вулиця Центральна, 33, село Новоукраїнка Нікольського району Донецької області метрологічних характеристик вимогам ГОСТ 30207-94, тому позивачка не має нести цивільно-правову відповідальність за дані невідповідності. Разом з тим, відповідно до закріпленого в ст.62 Конституції України принципу особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість; обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Таким чином, подальші дії відповідача щодо нарахування заборгованості по сплаті за послуги електропостачання та відповідно й припинення електропостачання об'єкту, розташованого за адресою: вулиця Центральна, 33, село Новоукраїнка Нікольського району Донецької області є противоправними. Крім того, слід зауважити, що відповідно до п.27 у разі несплати або неповної оплати за спожиту електричну енергію у строки, визначені пунктом 20 цих Правил, електропостачальник на 30 день надсилає побутовому споживачу поштою або вручає особисто під підпис попередження про відключення електричної енергії. У попередженні про відключення електричної енергії електропостачальник зазначає: останні покази засобу обліку, які були зняті працівниками електропостачальника, суму заборгованості за спожиту електричну енергію, період, за який ця заборгованість виникла, обсяг спожитої електричної енергії у зазначений період (з розбивкою обсягів електричної енергії, спожитої в кожному розрахунковому періоді), тарифи (у тому числі блочні, які діяли у відповідному періоді), дату відключення електроустановок об'єкта споживача від електропостачання у разі несплати цієї заборгованості, прізвище, ім'я, по батькові, підпис відповідальної особи і дату. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання побутовим споживачем попередження енергопостачальник має право відключити побутового споживача від електричної мережі. Як зазначено вище, попередження про відключення електричної енергії електропостачальником на адресу позивачки було спрямовано 26.09.2017 року та повернулось за адресою відповідача 30.09.2017 року за закінченням терміну зберігання, в той час як електропостачання за вказаною адресою було припинено 11.10.2017 року. Таким чином, попередження про відключення електричної енергії не було отримано побутовим споживачем та само відключення було здійснено з порушенням тридцятиденного строку. Відповідно до статті 5\~ЦПК України застосовуваний судом спосіб захисту цивільного права має відповідати критерію ефективності. Тобто цей спосіб має бути дієвим, а його реалізація повинна мати наслідком відновлення порушеної майнових або немайнових прав та інтересів управомоченої особи. За ч.2 ст.5\~ЦПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Статтею 16\~ЦК України визначені способи захисту цивільних прав та інтересів осіб. Законом України\~«Про захист\~прав споживачів» передбачені способи захисту прав споживачів. Однак, надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, належить зважати й на його ефективність з точки зору ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У п. 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об'єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов'язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом. Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності «небезпідставної заяви» за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов'язань за ст.13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02)). Отже, обраний позивачкою спосіб захисту цивільних прав та інтересів, а саме, визнання незаконними дій відповідача та зобов'язання підключити до електричної мережі, не суперечить положенням ст.16\~ЦК України і Закону України «Про захист прав споживачів». Зокрема, ч.2 ст.16\~ЦК України передбачено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст.ст. 5, 124\~Конституції України та ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Оскільки положення Конституції України\~та Конвенції мають вищу юридичну силу (ст.ст. 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема ст.16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. З урахуванням наведеного суд доходить висновку про те, що обраний позивачкою спосіб захисту цивільних прав та інтересів, який полягає у визнанні противоправними дії відповідача є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Суд, оцінивши всі докази в їх сукупності, вважає позовні вимоги щодо визнання протиправними дії відповідача щодо припинення електропостачання об'єкту та зобов'язання відповідача за свій рахунок поновити електропостачання цього об'єкту є законними та обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved