Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-20 00:00:00

[PERSON] від імені та в інтересах якого діє адвокат Сидоренко Наталя Олександрівна звернулися до Бериславського районного суду Херсонської області з позовною заявою до Бериславської міської ради Херсонської області про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] в м. Берислав Херсонської області помер - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді грошового вкладу «Стандарт» в АТ КБ «ПриватБанк» відповідно до договору №SAMDNWFD0072725919801 від 22.05.2020. При зверненні до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Позивач пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не знав про необхідність звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в строк шість місяців, вважав що оскільки є єдиним спадкоємцем то все майно батька буде належати йому. Окрім цього, зазначив, що не міг реалізувати своє право на спадкування за законом, оскільки, Постановою КМУ №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-COV-2» від 11.03.2020 року з подальшими змінами з 12 березня 2020 року на всій території України введено карантин. Відповідно до постанови КМУ від 22.07.2020 року №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-COV-2» продовжено дію карантину до 31.12.2020 року. Враховуючи, що з метою убезпечити населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, в країні було встановлено особливий режим роботи підприємств, установ, організацій, в т.ч. авто перевізників та нотаріальних контор, позивач був позбавлений вчасно подати заяву про прийняття спадщини. В зв`язку з чим просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька [PERSON] , [INFO] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Ухвалою суду від 21.07.2021 року було відкрито провадження у вказаній справі із призначенням підготовчого засідання та викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про день, місце та час розгляду справи. Представник позивача адвокат Сидоренко Н.О. в судовому засіданні підтримала позовну заяву з урахуванням уточнень, просила її задовольнити. Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, подав до суду заяву, згідно якої просив розглянути справу за відсутності їх представника, позов визнав, проти його задоволення не заперечував. Суд вважає за можливе справу розглянути у відсутності сторін, в порядку ч.3 ст.211 ЦПК України. У відповідності до ст. 223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів. Представник адвокат Сидоренко Н.О. в підготовчому засіданні на задоволені позову наполягала з підстав викладених у позовній заяві, просила суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька [PERSON] , [INFO] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Відповідно до ч. ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ч.1 ст.81, ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до п.п. 3,4 п. 5 ст. 12 ЦПК України - суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє захисту їхніх прав у випадках встановлених нормами ЦПК України. Так, за змістом ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов`язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог. З огляду на вищенаведене, суд розглядає справу на підставі тих доказів, які є у матеріалах справи і вважає, що їх достатньо для розгляду цієї справи по суті. Заслухавши представника позивача адвоката Сидоренко Н.О., яка наполягала на задоволенні позовних вимог, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Згідно свідоцтва про народження [NUMBER] [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в м.Берислав Берислапвського району Херсонської області, про що 27.11.2020 року складено відповідний актовий запис №367 та Бериславським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 27.11.2020 року (а.с. 10). На момент смерті померлий [PERSON] , [INFO] з 30.05.1980 року і по день смерті [INFO] був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] один, що підтверджується довідкою виданою Бериславською міською радою Херсонської області (а.с. 12). Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини (ст. 1218 ЦК України). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до п. п. 1.2, 1.3, 1.5 ч. 2 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Згідно листа приватного нотаріуса Бериславськогорайонного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Литвоченко І.А. №280/01-16 від 11.06.2021 року, вбачається, що [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Бериславського районного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого26.11.2020 року [PERSON] , який на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , разом з ним за даною адресою ніхто не був зареєстрований та не проживав. З листа нотаріуса вбачається, що [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропущенням встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Спадкова справа до майна померлого не заводилась (а.с. 11). З листа приватного нотаріуса Бериславського районного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Литовченко І.А. №280/01-16 від 11.06.2021 року вбачається, що після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справа не заводилася за відсутності заяв від спадкоємців. З огляду на ч. ч. 1, 3, 5 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Причиною пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , позивач [PERSON] назвав ті обставини, що не знав про наявність грошового вкладу, який зроблений батьком до АТ КБ «ПриватБанк», та вважав, що оскільки він є єдиним спадкоємцем, то звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в строк шість місяців йому не потрібно. Окрім цього, зазначив, що не міг реалізувати своє право на спадкування за законом, оскільки в Україні був установлений карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 , та етапів послаблення протиепідемічних заходів визначено, що з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин. У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 239, від 22 квітня 2020 року № 291, від 20 травня 2020 року № 392, від 17 червня 2020 року № 500, від 22 липня 2020 року № 641, від 17.02.2021 №104, від 21.04.2021 №405 карантин продовжувався, відповідно до 24 квітня, до 11 травня, до 22 червня, до 31 липня, до 31 серпня 2020 року, до 19 грудня 2020 року, до 17.02.2021, до 21.04.2021 на усій території України. Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Норми процесуального права передбачають, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини лежить на позивачу, оскільки відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. В абз. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», зазначено, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що у встановлений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як в Україні був установлений карантин, що суд визнає поважною причиною. Суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки в Україні був установлений карантин, а також подальші дії позивача свідчать про те, що позивач не втрачав інтерес до спадкового майна і бажав реалізувати своє право на його прийняття. Відповідно до ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У зв`язку із цим, суд відповідно до ст. 82 ЦПК України, визнає вказані позивачем обставини такими, що не підлягають доказуванню. Так, відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Застосовуючи вказану норму процесуального права, суд враховує роз`яснення, викладені Пленумом Верховного Суду України у Постанові від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», за якими, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Відповідно Закону, за відсутності будь-якого застереження, факт визнаний сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, вважається встановленим. Тобто, визнання позову відповідачем, згідно ст.82 ЦПК України, є обов`язковим для суду, оскільки обставини, визнані сторонами не підлягають доказуванню. Відповідачем до суду було подано письмову заяву про визнання позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. Суд приймає до уваги таку заяву відповідача, не вбачає підстав вважати, що визнання відповідачем позову є не добровільним чи умовним, суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 цієї статті, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову, проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Враховуючи все вищевикладене, виходячи з сукупності усіх обставин, що виникли у справі, а саме, що спадкова справа не заводилася за відсутності заяв від інших спадкоємців, заяву про відмову від спадщини позивач не подавав, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, відповідач позов визнає у повному обсязі, тому суд вважає за доцільним визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного, в межах заявлених вимог, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства,

Outcome: approved