Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-02 00:00:00

[PERSON], [PERSON], та [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, посилаючись на те, що 19 травня 2017 року з вини відповідача, який є власником квартири [ADDRESS] була затоплена водою квартира [NUMBER] того ж будинку, яка належить їм на праві власності. В наслідок залиття квартири їм спричинені матеріальні збитки, які складаються з того, що необхідно проводити ремонтні роботи щодо усунення наслідків залиття. За попередніми розрахунками вартість ремонтно-будівельних робіт з урахуванням матеріалів складає 23000 гривень. В подальшому позивачами були уточнені позовні вимоги з урахуванням висновку експертизи, в яких вони просили стягнути з відповідача у рахунок відшкодування матеріальної шкоди 24616 гривень на користь усіх позивачів, моральну шкоду у розмірі 12000 гривень, витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи у сумі 2200 гривень, витрати на правову допомогу у сумі 500 гривень та витрати по сплаті судового збору у сумі 640 гривень. У судовому засіданні позивачка [PERSON], яка також діє від імені інших позивачів, уточнені позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі. Відповідач та його представники позовні вимоги не визнали у повному обсязі та пояснили, що вини відповідача в залитті не має. Заслухавши пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані сторонами докази, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON], [PERSON], та [PERSON] підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS], на підставі договору міни від 22 серпня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Лашиною Н.Г. (№2792), належить на праві спільної власності у рівних частках [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Квартира [ADDRESS], на підставі договору купівлі-продажу від 23.08.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Ходаріною О.С. (№834), належить на праві приватної власності [PERSON]. Відповідно до акту від 19.05.2017 року, складеному комісією ЖКП «Жилкомплекс», в квартирі [ADDRESS] сталося залиття з вище розташованої квартири [NUMBER] цього ж будинку, внаслідок чого у квартирі [NUMBER] залито у залі: стелі, підлогу, двері, лутку, у кухні: залиття на стелі, двері, лутка. В туалеті та коридорі залиття на стелях, підлога. Залиття сталося через зірваний фільтр на водомірі у квартирі [NUMBER]. Відповідно до акту від 02.06.2017 року, складеного комісією ЖКП «Жилкомплекс», на момент обстеження 02.06.2017 року в квартири [ADDRESS], маються сухі сліди залиття: в кухні на стелі, навколо лутки тріщини; у залі на стелі сухі сліди, під шпалерами відшарувалася шпаклівка і утворилася тріщина, деформувався ламінат; у спальні є тріщина під шпалерами в області лутки; у коридорі тріщина на стелі, деформувався ламінат. Причина залиття: зірваний фільтр на водомірі у квартирі [NUMBER]. Відповідно до акту від 23 травня 2017 року, представником КП «Маріупольське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» повідомлено абонента квартири [ADDRESS] [PERSON], що протягом місяця необхідно замінити водомір та усунути аварійну ситуацію, оскільки вибило фільтр. Згідно із висновком судової будівельно-технічної експертизи №3/с від 23 січня 2018 року, вартість ремонтно-будівельних робіт та матеріалів, необхідних для відновлювального ремонту з метою усунення пошкоджень у квартирі [ADDRESS], при проведення огляду складає 24616 гривень (у тому числі вартість робіт по заміні ламінату 15552 гривень). Згідно листа КП «Маріупольське ВУВКГ» від 02.07.2018 року, вбачається, що на момент залиття 19 травня 2017 року КП «Маріупольське ВУВКГ» не проводило жодних дій щодо встановлення та опломбування водоміру холодного водопостачання (лічильника) за адресою: місто Маріуполь, проспект Металургів, 133-83. 22.05.2017 року до КП «Маріупольське ВУВКГ» від [PERSON] надійшла заява щодо реєстрації водоміра холодного водопостачання (лічильника) на підставі якої, 31.05.2017 року за адресою: [ADDRESS] було направлено слюсаря, який демонтував старий лічильник холодного водопостачання марки СВК-1.5, сер. №105410, та встановлено новий лічильник марки ЛК-15, про що 31.05.2017 року було складено відповідні акти про демонтаж засобу вимірювальної техніки та про монтаж вимірювальної техніки. 19.05.2017 року до КП «Маріупольське ВУВКГ» не надходило жодного повідомлення (звернення) про аварійну ситуацію в квартирі [ADDRESS], ні від [PERSON] ні від інших юридичних або фізичних осіб. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз'ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч.3 ст.156 Житлового кодексу України власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов'язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв'язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, оскільки об'єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири позивачів відбулося внаслідок вини відповідачки то шкода, заподіяна залиттям квартири позивачів, підлягає стягненню з відповідача, як власника квартири. Висновок судової будівельно-технічної експертизи у суду не викликає сумнівів щодо об'єктивності викладених у ньому відомостей. Враховуючи викладене суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивачів вартості ремонтно-поновлювальних робіт у розмірі 24616 гривень, у рівних частках кожному. Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішує, що з відповідача підлягає стягненню на користь позивачки [PERSON] вартість оплати проведеної судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 2200 гривень, яка була оплачена позивачкою, згідно з квитанцією, що міститься у матеріалах даної справи, а також витрати на правову допомогу у розмірі 500 гривень, вартість яких також підтверджена. Внаслідок залиття квартири позивачам було спричинено й моральну шкоду, яка полягає в душевних стражданнях, пов'язаних з переживаннями з приводу залиття їх квартири, оскільки внаслідок залиття квартири був порушений звичний устрій життя позивачів. Відповідно до ст.23, ст.1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в т.ч. моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв'язку із пошкодженням її майна. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно роз'яснень, даних у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує моральні страждання позивачки, [PERSON], які пов'язані з їх душевними хвилюваннями з приводу залиття квартири, наслідки якого дотепер не усунуті, оскільки саме вона проживає у залитій квартирі та буде виконувати ремонтні роботи, в зв'язку чим вважає можливим стягнути з відповідача у рахунок заподіяної позивачці [PERSON] моральної шкоди 2000 гривень. Крім того, з відповідача на користь позивачки [PERSON] підлягає стягненню судовий збір у розмірі 640 гривень.

Outcome: partial