Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-05 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач-1), [PERSON] (далі - позивач-2), [PERSON] (далі - позивач-3) звернулись до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в обґрунтування якої вказують, що [INFO] померла їхня мати [PERSON] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована у [ADDRESS] , проживала одиноко. Позивачі є спадкоємцями померлої першої черги. У зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину за законом на належне померлій майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, проте звернувшись 14 червня 2019 року до нотаріуса, їм було повідомлено, що вони мають подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк, який у їх випадку закінчився 05 грудня 2018 року. Проте, заяви про прийняття спадщини, кожен з них не подав своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що вони хворіли, двоє з них у вказаний термін перенесли операції, а тому вказана причина не давала можливості подати заяви про прийняття спадщини у визначений строк. Крім того, термін пропуску строку є незначним. На даний час, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та не має інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких вони могли б подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішено тільки в судовому порядку. Позивачі вважають, що вини пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому є всі підстави для визначення їм додаткового строку для її подання. Позивачі просять, визначити їм: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті матері, [PERSON] , яка померла [INFO] , у три місяці, з дня набрання рішення суду законної сили. Позивачі в підготовче судове засідання не з`явились в позовній заяві просили справу розглядати без їх участі. Представник відповідача Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду лист в якому просив справу слухати без участі їх представника. Проти задоволення позовної заяви не заперечують. Згідно частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до частини третьої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської 07 травня 2018 року, [PERSON] , померла [INFO] , актовий запис № 39. Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 06 листопада 2019 року, 22 листопада 1960 року [PERSON] зареєстрував свій шлюб з [PERSON] , після чого остання змінила своє прізвище на « [PERSON] », проте 11 грудня 1981 року шлюб розірвана та прізвище дружини після розірвання шлюбу змінено на дошлюбне « [PERSON] ». Як вбачається з копії свідоцтв про народження серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , їх батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 06 листопада 2019 року, [PERSON] 05 червня 1982 року зареєструвала свій шлюб з [PERSON] та змінила своє прізвище на « [PERSON] », актовий запис № 16. Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві 12 лютого 2014 року, [PERSON] , [INFO] розірвала свій шлюб з [PERSON] , після чого залишила собі прізвище чоловіка « [PERSON] », актовий запис № 46. 25 грудня 1992 року [PERSON] зареєструвала свій шлюб з [PERSON] , актовий запис № 35, після чого змінила своє прізвище на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Судом встановлено, що [PERSON] на день смерті своєї бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] (актовий запис про смерть №39 від 07 травня 2018 року, складений виконкомом Корнинської селищної ради, лікарське свідоцтво про смерть №34 від 07 травня 2018 року видане Комунальним некомерційним підприємством «Центр первинної медико - санітарної допомоги» Корнинської селищної ради), дійсно постійно проживала разом з нею без реєстрації в [ADDRESS] , вели спільне господарство, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Корнинської селищної ради, Попільнянського району Житомирської області. Згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 07 лютого 2008 року, спадкоємцем майна [PERSON] , померлої [INFO] є її дочка - [PERSON] . Спадкове майно, на яке в указаній частці видано свідоцтво складається з житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] . На підставі вищевказаного свідоцтва [PERSON] зареєструвала своє право власності на будинок, що знаходиться в [ADDRESS] , що підтверджується копією Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 28 квітня 2008 року. Відповідно до копії договору дарування від 10 липня 1997 року, посвідченого державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори Житомирської області, зареєстрований в реєстрі за № 1451, [PERSON] подарував [PERSON] 31/200 ідеальну частку житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] . Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 491020 виданого 25 травня 2011 року, [PERSON] , на підставі розпорядження голови Попільнянської райдержадміністрації від 13.12.2010 року № 508, була власником земельної ділянки площею 4,0370 га. у межах згідно з планом, розташованої на території Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 182470001000569. Як вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право нас спадщину) від 26 вересня 2019 року, в спадковому реєстрі відсутня інформація про заведення спадкової справи, спадкодавцем якої значиться [PERSON] . Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського нотаріального округу Житомирської області від 26 вересня 2019 року № 1187/01-16, [PERSON] повідомлено, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 05 листопада 2018 року, а тому вона має право звернутися до суду за місцем відкриттям спадщини за визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачами в зв`язку з тим, що вони хворіли, [PERSON] та [PERSON] у вказаний термін перенесли операції, що підтверджується копіями виписки епікриз № 04689 та виписки з історії пацієнта, карта № 02406 , а тому не мали можливості подати заяви про прийняття спадщини вчасно, крім того, термін пропуску строку є незначним. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій(тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо). За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд вважає, що зазначені позивачами обставини є об`єктивними та поважними. Зазначені обставини могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк. Судом встановлено, що позивачі дійсно пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання позивачам додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вимогу про стягнення з відповідача понесених судових витрат позивач не заявляв, тому

Outcome: approved