Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-27 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просить: визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] (далі - Квартира) в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; зобов`язати П`яту Харківську міську державну нотаріальну контору зняти заборону відчуження та припинити (вилучити) запис про накладення обтяження - заборони відчуження в усіх реєстрах з Квартири. В обґрунтування позову зазначено, що 30.03.2009 року між [PERSON] (відчужувачем) та [PERSON] (набувачем) укладений спадковий договір, посвідчений П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою за № 2-479, предметом його була Квартира. [INFO] [PERSON] помер. Через рік, [INFO] , померла [PERSON] . Свої зобов`язання за спадковим договором [PERSON] виконала, проте за життя не встигла зареєструвати (набути) право власності на Квартиру та зняти заборону її відчуження. У зв`язку з наведеним та відсутністю правовстановлюючих документів позивач, який є братом та єдиним спадкоємцем [PERSON] , позбавлений можливості оформити спадкові права на Квартиру. Представник Харківської міської ради надав відзив, у якому просив відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування зазначив, що згідно умов спадкового договору набувач [PERSON] зобов`язана була поховати [PERSON] . Між тим згідно листа Департаменту комунального господарства замовником кремації померлого був [PERSON] . Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 20.04.2019 року (головуючий суддя Логвінов А.О.) відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11.02.2021 року (головуючий суддя Крівцов Д.А.) закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. Представник позивача адвокат Черняк А.Л. в судове засідання 28.09.2021 року не з`явився, надав заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. В попередніх судових засідання також підтримав позов у повному обсязі. Представник П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надав заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності. Представник Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час ті місце розгляду справи повідомлений належним чином. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини. Згідно показань свідка [PERSON] , позивач є її колишнім чоловіком. Їй відомо, що між [PERSON] та [PERSON] був укладений спадковий договір. [PERSON] доглядала за [PERSON] , готувала йому, прибирала Квартиру, придбавала ліки, сплачувала комунальні послуги, викликала лікарів. Свідок була присутня на похоронах [PERSON] . Похорони [PERSON] організувала [PERSON] [PERSON] жила разом з [PERSON] приблизно 40 років. [PERSON] та [PERSON] жили однією сім`єю як чоловік та дружина, проте шлюб не зареєстрували. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що [PERSON] був її сусідом, вони жили на одній сходовій клітині. Їй відомо, що між [PERSON] та [PERSON] був укладений спадковий договір. [PERSON] доглядала за [PERSON] . [PERSON] тривалий час, приблизно 15-20 років, жила разом з [PERSON] . Вони були як чоловік та дружина. [PERSON] до смерті [PERSON] доглядала за ним - готувала їжу, прибирала, ходила в магазин, викликала лікарів. Тобто як добра дружина, [PERSON] піклувалась про чоловіка [PERSON] до смерті останнього. Похорони [PERSON] організувала [PERSON] . На виконання ухвали суду П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою надано копію вказаного вище спадкового договору та документів, на підставі яких він посвідчувався. Згідно спадкового договору від 30.03.2009 року, посвідченого 11 Харківською державної нотаріальною конторою 30.03.2009 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-479, [PERSON] (набувач) зобов`язалась виконувати розпорядження [PERSON] (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на належну [PERSON] . Квартиру. Факт укладення спадкового договору підтверджується даними Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 65523606 від 09.07.2021 року. На виконання ухвали суду Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції (м. Харків) суду надано копію актового запису про смерть [PERSON] . Згідно копій актового запису про смерть № 452 від 09.01.2018 року, [PERSON] , який проживав за адресою Квартири, помер [INFO] . Як вбачається Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 65523576 від 09.07.2021 року, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Відповідно до Свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] . Судом у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Горбатюк В.С. будо витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . Як вбачається з матеріалів спадкової справи, після смерті [PERSON] з заявою про прийняття спадщини 05.03.2019 року звернувся позивач, на підставі його заяви заведено спадкову справу. З даних свідоцтв про народження, які містяться в спадковій справі, вбачається, що позивач є братом [PERSON] . Приватним нотаріусом Горбатюк В.С. видані свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.08.2019 року, яке зареєстровано в реєстрі за № 508, та від 03.09.2019 року, яке зареєстровано в реєстрі за № 534, згідно яких посвідчено, що спадкоємцем майна [PERSON] є її рідний брат - позивач. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.09.2019 року, винесеної приватним нотаріусом Горбатюк В.С., позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Квартиру з підстав ненадання правовстановлюючих документів на вказане майно. Як вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 254894989 від 29.04.2021 року, прав власності на Квартиру зареєстровано за [PERSON] . Згідно ч. 1 ст. 1302 ЦК України, за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача. Положеннями ст. 1216 СК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч. 2 ст. 1258 ЦК України, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Судом з досліджених доказів встановлено, що позивач є спадкоємцем другої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] та прийняв спадщину після її смерті. Даних щодо прийняття спадщини після її смерті іншими особами, крім позивача, судом не отримано. Та обставина, що [PERSON] після смерті [PERSON] не зареєструвала право власності на Квартиру, яке виникло на підставі спадкового договору, на переконання суду, сама по собі не може бути підставою для висновку щодо невключення зазначеної Квартири до спадкової маси, що залишилась після смерті [PERSON] , оскільки виходячи з імперативних положень ст. 1302 ЦК України, набуття набувачем права власності на майно відчужувача пов`язується із самим фактом смерті останнього. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення позову та визнання за позивачем права власності на Квартиру в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Оцінюючи заперечення Харківської міської ради проти задоволення вказаних позовних вимог, суд керується таким. В обґрунтування заперечень представник Харківської міської ради зазначив, що згідно листа Департаменту комунального господарства замовником кремації померлого був [PERSON] . Представником позивача суду надана відповідь на адвокатський запит за підписом [PERSON] від 09.10.2020 року, згідно якої [PERSON] у 2018 році надавав послуги населенню з питань організації поховання і надання суміжних послуг. На початку січня 2018 року до нього звернулась [PERSON] з приводу організації та проведення поховань [PERSON] . У зв`язку з наведеним ним було надано послугу [PERSON] з приводу організації та проведення поховання [PERSON] та 09.01.2018 року укладено договір-замовлення на організацію та проведення поховання померлого [PERSON] з КП «Ритуал». Також ним було отримано в органах ДРАЦС свідоцтво про смерть [PERSON] . До відповіді доданий скріншот з сайту Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних сіоб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України, згідно якого [PERSON] здійснює вид діяльності 96.03 - Організація поховань і надання суміжних послуг. Також суду надані довідка КП «Ритуал» № 108 від 22.04.2020 року, рахунки-замовлення від 09.01.2018 року, договір-замовлення, згідно яких [PERSON] був замовником поховання [PERSON] . Свідки [PERSON] та [PERSON] надали показання, згідно яких похорони [PERSON] організувала [PERSON] . Таким чином, доводи представника Харківської міської ради відносно того, що [PERSON] не виконала умови спадкового договору в частині поховання [PERSON] , спростовуються наданими представником позивача доказами. Крім того, суд враховує, що вимога про розірвання спадкового договору будь-якою особою не заявлялась. Враховуючи наведене, у суду відсутні підстави для висновку, що [PERSON] не набула право власності на Квартиру після смерті [PERSON] . Вирішуючи позовні вимоги в частині зобов`язання П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори зняти заборону відчуження та припинити (вилучити) запис про накладення обтяження - заборони відчуження в усіх реєстрах з Квартири, суд керується таким. Як вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 254894989 від 29.04.2021 року, в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна міститься один запис про заборону на майно, підстава обтяження - вказаний вище спадковий договір, реєстраційний номер обтяження - 8592783. Інші записи в реєстрі відсутні. Суд враховує, що станом на час вирішення справи П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора не має повноважень щодо зняття арештів, накладених на майно. В Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 по справі № 399/142/16-ц зазначено, що Європейський суд з прав людини неодноразово, аналізуючи національні системи правового захисту на предмет дотримання статті 13 Конвенції, вказував, що для того, аби бути ефективним, національний засіб юридичного захисту має бути: незалежним від будь-якої вжитої на розсуд державних органів дії, безпосередньо доступним для тих, кого він стосується (див. рішення від 6 вересня 2005 року у справі «Гурепка проти України» (Gurepka v. Ukraine, заява № 61406/00, § 59);«ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоби його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (див. рішення від 10 грудня 1996 року у справі «Аксой проти Туреччини» (Aksoy v. Turkey, заява № 100/1995/606/694, § 95); спроможним запобігти виникненню або продовженню стверджуваного порушення чи надати належне відшкодування за будь-яке порушення, яке вже мало місце (див. рішення від 26 жовтня 2000 року у справі «Кудла проти Польщі» (Kudla v. Poland, заява № 30210/96, § 158) (§ 29 рішення Європейського суду з прав людини від 16 серпня 2013 року у справі «Гарнага проти України» (Garnaga v. Ukraine, заява № 20390/07). Суд з урахуванням предмету позовних вимог та мети звернення позивача до суду з даним позовом приходить до висновку, що належним та ефективним способом захисту прав позивача є рішення про зняття заборони на Квартиру. Враховуючи наведене, суд частково задовольняє позовні вимоги в цій частині та знімає заборону на Квартиру, накладену на підставі спадкового договору.

Outcome: partial