Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-21 00:00:00

[PERSON] в грудні 2020 року звернулася до суду з позовом до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Друга вінницька державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивований тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] , смерть якого зареєстрована Вінницьким міським відділом ДРАЦС ГТУЮ у Вінницькій області, про що в книзі реєстрації 25.07.2019 року, зроблено відповідний актовий запис № 2195 та видано свідоцтво про смерть, серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку та господарських споруд, що розташовані в [ADDRESS] . Позивач зазначає, що за життя батько заповіту не складав. Оскільки позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає, тому 12.09.2020 року вона звернулася до державного нотаріуса Другої вінницької державної нотаріальної контори Малої Н.С. із заявою про прийняття спадщини, однак її пояснили, що нею було пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, тому нотаріус надала її відповідь за вих. № 307/01-16 від 12.09.2020 року про неможливість оформлення спадщини і роз`яснив, що її необхідно звернутися до суду, щоб продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини оскільки, не мала можливості у передбачений законом строк звернутися із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, тому що вона не знала про її існування. Про спадщину вона дізналася випадково з джерел державного реєстру після погашення заборгованості перед АТ КБ «ПриватБанк». За життя батько [PERSON] нічого не говорив про спадщину, оскільки він помер раптово в лікарні після двох важких операцій. З січня 2011 року по даний час позивач [PERSON] зі сім`єю проживає за межами Вінницької області у м. Одеса про що свідчить велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем спадкового майна. Також позивач зазначає, що вона з чоловіком військовозобов`язані, з 03.05.2018 року вона проходить військову службу в складі ЗСУ МО України та має неповнолітню дитину, яка навчається у другому класі ліцею. У зв`язку з вищенаведеним позивач звернулася до суду та просила визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] [INFO] , терміном три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала. Представник Вінницької міської ради, надала суду заяву про слухання справи без участі представника, при винесенні рішення покладається на розсуд суду. Представник Другої вінницької державної нотаріальної контори згідно заяви просила справу слухати без участі представника. Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши доказу у справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження, серії [NUMBER] від 05.08.1986 року, батьками позивача [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Батько позивача [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , відповідний актовий запис № 2195, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] від 25.07.2019 року. [PERSON] 19.09.2009 року уклала шлюб з [PERSON] , відповідний актовий запис № 2303, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 19.09.2009 року. Прізвище після реєстрації шлюбу дружини « [PERSON] ». Відповідно до паспорту серії, [NUMBER] позивач [PERSON] зареєстрована в [ADDRESS] . Згідно довідки військової академії (м. Одеса) від 24.06.2020 року № 1/53/244 лейтенант [PERSON] перебуває на військовій службі у військовій академії (м. Одеса). З 05.03.2018 року по теперішній час проходить військову службу ЗСУ. З роз`яснення стосовно пропущеного строку на прийняття спадщини Другої вінницької державної нотаріальної контори від 12.09.2020 року № 307/01-16 вбачається, що відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. [PERSON] пропустила строк на прийняття спадщини після померлого [INFO] батька [PERSON] , а саме не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та на день смерті проживала зі спадкодавцем. В роз`ясненні зазначено, що вона має право відповідно до ст. 1272 ЦК України звернутися до суду про визнання додаткового строку на прийняття спадщини. У разі встановлення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини спадкоємець повинен у межах встановленого судом строку прийняття спадщини подати до даної нотаріальної контори відповідну заяву. Відповідно до листа Другої вінницької державної нотаріальної контори № 50/01-16 від 20.01.2021 року, згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи а видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 19.01.2021 року за № 63217823, спадкова справа до майна померлого [PERSON] за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня, у дану контору із заявами ніхто не звертався. Статтею 1223 Цивільного кодексу\~(далі -\~ЦК) України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропущення строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, з яким погодився Верховний Суд у постанові від 1 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропущення строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18). Як роз`яснено у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За правилами ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зазначає, що в матеріалах відсутня постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Натомість в матеріалах є довідка про роз`яснення стосовно пропущеного строку на прийняття спадщини на усне звернення [PERSON] діючої по довіреності, посвідченій Крикливою О.М., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу 14.08.2020 року за реєстром № 1156 від імені та в інтересах [PERSON] з питань оформлення спадкових прав [PERSON] , тобто факт відмови [PERSON] у проведенні нотаріальної дії з підстав пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини відсутній. Дана обставина теж має своє правове значення, оскільки впливає на правомірність звернення позивача до суду з вимогами для захисту прав спадкоємця. В обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] послалася на те, що вона не мала можливості у передбачений законом строк звернутися із заявою до нотаріальної контори, тому що вона не знала про її існування. У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12). За таких обставин суд вважає, що незнання про смерть спадкодавця не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Причина пропуску строку для прийняття спадщини не може бути визнана поважною, оскільки саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Аналогічний по суті висновок зроблено у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 квітня 2019 року у справі № 761/794/15-ц (провадження № 61-13789св18), від 13 грудня 2018 року у справі № 459/295/16-ц\~\~(провадження № 61-19401св18). Є непереконливим також посилання позивача, як на поважність обставин пропуску строку, що [PERSON] є військовослужбовцем, і що це могло бути перешкодою для подачі заяви. Суд вважає необгрунтованим твердження позивача, що перебування на військовій службі стало на заваді вчасного звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Також не є поважними причинами пропуску строк те, що позивач має неповнолітню дитину, яка навчається в другому класі ліцею, так як не підтверджено належними доказами. Суд звертає увагу, що таку заяву мав би подати особисто чи надіслати поштовим зв`язком саме позивач. За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Друга вінницька державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання зави про прийняття спадщини. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~витрати по справі відносяться за рахунок позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed