Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-13 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] та [PERSON] через представника - адвоката Шпаковського Д.І. звернулися до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, в якому просили стягнути з відповідача на їх користь матеріальну (майнову) шкоду, завдану внаслідок залиття квартири позивачів, розташованої за адресою: [ADDRESS] , у розмірі 98 174 гривень (дев`яносто вісім тисяч сто сімдесят чотири гривні), судові витрати у розмірі 14 981 гривень 75 копійок (чотирнадцять тисяч дев`ятсот вісімдесят одна гривня сімдесят п`ять копійок), з яких 981 гривень 75 копійок судового збору, 4000 гривень (чотири тисячі гривень) витрат на проведення оцінки вартості збитків, 10 000 грн (десять тисяч гривень) - витрати на правову допомогу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачам на праві спільної власності належить квартира [ADDRESS] . Відповідачеві на праві власності належить квартира [ADDRESS] . У ніч з 29 грудня 2019 року на 30 грудня 2019 року з квартири [ADDRESS] ), розташованої поверхом вище у сусідньому 5-му під`їзді, відбулося залиття квартири позивачів [ADDRESS] ), розташованої у шостому під`їзді. 2 січня 2020 року за фактом залиття квартири [ADDRESS] було складено Акт обстеження № 1, затверджений начальником дільниці № 1 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та підписано двома майстрами [PERSON] та [PERSON] . Розмір заподіяних матеріальних збитків визначено у розмірі 98 174 грн відповідно до Висновку незалежної експертної оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експерт ІН» відповідно до Договору № VR200821-003 від 21 серпня 2020 року на проведення оцінки майна. Вартість проведення експертного дослідження становить 4000,00 грн. Позивачі неодноразово зверталися до відповідача з проханням відшкодувати завдані збитки, проте відповідач не вчинив жодних дій із відшкодування завданих збитків. Також в обґрунтуванні позову зазначалося, що 1 серпня 2020 року засобами поштового зв`язку відповідачу була направлена претензія (вимога з відшкодування шкоди, спричиненої залиттям квартири). Ця претензія була направлена рекомендованим листом з повідомленням (підтверджується Накладною Укрпошти № 6119502319190, а також Описом вкладення до УС 6119502319190). Відповідач отримав Претензію, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з його підписом. Проте будь-яка реакція на претензію з боку відповідачів була відсутня. 25 листопада 2020 р. до суду надійшов Відзив на позовну заяву, у якому відповідач повністю заперечував свою причетність до вказаного залиття квартири [ADDRESS] , стверджуючи, що Акт обстеження № 1 від 02.01.2020 р. складений з порушенням вимог, встановлених законодавством, що у його квартирі немає жодних пошкоджень та несправностей. У судовому засіданні представник позивачів заявлені позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. У судовому засіданні позивачка [PERSON] просила задовольнити позовні вимоги і надала наступні пояснення (письмові пояснення містяться в матеріалах справи). Ще увечері 29 грудня 2019 р. близько 20 години 30 хвилин, повернувшись з чоловіком [PERSON] додому за адресою: [ADDRESS] , вони з`ясували, що у квартирі відсутнє електропостачання. Після спроб увімкнути електричні автомати, вони знову вимикалися. Сусід з квартири [NUMBER] (напроти) [PERSON] , який раніше працював електриком, перевірив електричний щит, оглянув квартиру з використанням ліхтаря та зробив висновок, що через вологість на стінах спрацював автоматичний захист електромережі. Вже у ніч з 29 грудня 2019 р. на 30 грудня 2019 р. о 2 годині ночі позивачка виявила воду на підлозі у спальні, коридорі, залі та ванній кімнаті. Вода також текла: у ванній кімнаті через отвори у електричному вентиляторі, який розташований поряд зі стіною, за якою знаходиться суміжна квартира п`ятого під`їзду, з розетки у спальні, зі стелі спальні, стелі кімнати-кабінету, стелі коридору. На стіні у коридорі поряд з виходом зі спальні утворився великий пузир з водою, який утримували шпалери. Далі позивачка викликала аварійну службу о 3 годині ночі, продовжуючи вичерпувати воду з підлоги за допомогою совка та збирати її до відра. Також в умовах відсутності освітлення були зроблені фотографії наслідків залиття. Тим часом чоловік позивачки разом з сусідом [PERSON] пішли до підвалу, разом перекрили не лише холодну воду, але й випадково перекрили опалення усього під`їзду. Після цього вода перестала прибувати до квартири. Згодом приїхав автомобіль аварійної служби і її працівники, дізнавшись, що вода уже перекрита, повернулися на чергування. Вранці позивачі зв`язалися телефоном з [PERSON] - власником квартири [ADDRESS] , але він одразу запевнив, що у його квартирі проводиться ремонт і ще немає навіть кранів-змішувачів води, а крани на вході від стояка перекриті й саме тому з його квартири вода не могла текти до квартири [NUMBER] . Водночас [PERSON] висловив готовність оглянути його квартиру для з`ясування можливого джерела витікання води. Відвідування квартири [NUMBER] переконало позивачів, що витік води відбувся не з цієї квартири, а з квартири, що розташована у п`ятому під`їзді та є суміжною з квартирою [PERSON] . Такий висновок ґрунтується на тому, що позивач [PERSON] і власник квартири [NUMBER] [PERSON] виявили плями води на підлозі саме біля тієї стіни, яка є спільною з суміжною квартирою п`ятого під`їзду і саме у тому місці, де поверхом нижче розташований електричний вентилятор у ванній кімнаті квартири [NUMBER] , з якого й текла вода до квартири. Піднявшись до квартири [NUMBER] , чоловік позивачки та [PERSON] встановили, що вдома нікого немає. Взявши номер телефону у сусідів, вони викликали мешканців квартири [NUMBER] на місце події. І коли мешканці квартири [NUMBER] разом з [PERSON] зайшли до квартири [NUMBER] , усі вони переконалися у тому, що на підлозі у коридорі стоїть вода, а у ванній кімнаті в біде повно води, яка розлилася через край по квартирі. Фактичним мешканцем квартири [NUMBER] виявився син відповідача [PERSON] . На прохання [PERSON] відвідати квартиру [NUMBER] і оглянути результати залиття, [PERSON] відмовився, при цьому пообіцявши відшкодувати збитки, завдані залиттям квартири [NUMBER] . Згодом він взяв зразки ламінату для того, щоб придбати ламінат з такими самими замковими з`єднаннями і саме таким чином зменшити суму можливої компенсації, яку він обіцяв надати. Проте після цього перестав виходити на зв`язок і уникав спілкування з позивачами. Тоді позивачка зв`язалася безпосередньо з власником квартири [NUMBER] [PERSON] , який лише від позивачки дізнався про залиття квартири [NUMBER] та про обіцянку його сина [PERSON] компенсувати ремонт квартири через шкоду, нанесену залиттям квартири, а також погодився компенсувати позивачам збитки, завдані залиттям квартири [NUMBER] . Позивач [PERSON] надав до суду аналогічні пояснення у письмовому вигляді (пояснення містяться в матеріалах справи). Відповідач у судовому засіданні підтверджував викладені у Відзиві обставини та заперечував проти задоволення позову. За заявою позивача [PERSON] з метою визначення вартості матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , було проведено незалежну експертну оцінку вартості пошкодженого майна відповідно до Договору № VR200821-003 на проведення оцінки майна, укладеного з суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експерт ІН». Згідно з Висновком про вартість, що є частиною Звіту про незалежну оцінку, Оцінювач стверджує, що станом на 21 серпня 2020 року ринкова вартість об`єкта оцінки - матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , розрахована з використанням витратного підходу, складає 98174 (дев`яносто вісім тисяч сто сімдесят чотири) гривні. Відповідно до рахунку-фактури на оплату № VR200821-003 від 21 серпня 2020 року оплата за проведення експертного дослідження за Договором № VR200821-003 від 21 серпня 2020 року становить 4000,00 грн (чотири тисячі гривень) . За заявою представника позивачів Шпаковського Д.І. для встановлення причинно-наслідкового зв`язку між протиправними діями відповідача [PERSON] та спричиненими наслідками, поданої 11 лютого 2021 р. до Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса», було проведено комплексну електротехнічну та будівельно-технічну експертизу. У Висновку експертів № 2825/2979 за результатами проведення комплексної електротехнічної та будівельно-технічної експертизи від 03.03.2021 р. зазначено: «Згідно із наданими на дослідження документами, залиття мереж електричного живлення та конструктивних елементів у квартирі [ADDRESS] , яке відбулося у ніч з 29 на 30 грудня 2019 року спричинено через несправності трубопровода інженерних мереж (або недбалої експлуатації санітарно-технічного обладнання) в квартирі [ADDRESS] , враховуючи фактичне розташування мережі водопостачання в квартирі [ADDRESS] . Протікання рідини з квартири [ADDRESS] здійснювалось через щілини, технологічні отвори у суміжній стіні, через стики плит перекриття та призвело до залиття мереж електричного живлення та конструктивних елементів у квартирі [ADDRESS] ». За зверненням позивачки [PERSON] щодо надання технічної документації житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , надано відповідь директором КП «Жилкомсервіс» про відсутність зазначеної документації, проте наголошено, що «…квартира [ADDRESS] розташована в 6-му під`їзді, має спарені, загальні внутрішньобудинкові трубопроводи (стояки) гарячого та холодного водопостачання, водовідведення з квартирою [ADDRESS] . На час обстеження системи центрального опалення, гарячого та холодного водопостачання, водовідведення знаходяться у робочому стані, течі не мають, функціонують у нормативному режимі». У відповідності до ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати. Статтями 12, 13, 77 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно зі ст. 10-13 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Позивачами були подані наступні докази на підтвердження позовних вимог, а саме : -Копія Свідоцтва про право власності на нерухоме майно - квартиру [ADDRESS] (1 арк.); -Копія технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] (на 3 арк.); -Акт обстеження № 1 від 2 січня 2020 р. (1 арк.); -Звіт про незалежну оцінку матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття квартири [ADDRESS] (на 40 арк.); -Договір № VR200821-003 на проведення оцінки майна від 21 серпня 2020 р. (2 арк.); -Акт здачі-приймання виконаних робіт від 4 вересня 2020 р. (1 арк.); -Квитанція про оплату послуг із проведення експертного дослідження за Договором № VR200821-003 від 21 серпня 2020 р. (2 арк.); -Претензія (вимога з відшкодування шкоди, спричиненої залиттям квартири), направлена Відповідачам 1 серпня 2020 р. (3 арк.); -Копії накладної Укрпошти № 6119502319190, опису вкладення до УС 6119502319190 та чеку з оплати поштового відправлення (1 арк.); -Повідомлення про вручення поштового відправлення Відповідачу (1 арк.); -Фототаблиця 1 з фотографіями, зробленими в ніч з 29 на 30 грудня 2019 року, які фіксують наслідки залиття; -Копія висновку експертів №2825/2979 за результатами проведення комплексної електротехнічної та будівельно-технічної експертизи, здійсненої експертами Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» від 03.03.2021 р.; -Копія відповіді директора КП «Жилкомсервіс». Крім того, було подано заяву про допит свідків [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] (квартира знаходиться на 7-му поверсі над кв. [NUMBER] ); [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] ; [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , які підтверджують факт залиття квартири [NUMBER] та вказують на джерело залиття. На підставі поданих документів судом встановлено, що квартира [ADDRESS] , перебуває у спільній частковій власності співпозивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно Серія [NUMBER] від 06 квітня 2010 року. Відповідачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] . У ніч з 29 грудня 2019 року на 30 грудня 2019 року з квартири [ADDRESS] ), розташованої поверхом вище у сусідньому 5-му під`їзді, відбулося залиття квартири Позивачів [ADDRESS] ), розташованої у шостому під`їзді, про що 2 січня 2020 р. було складено Акт обстеження № 1. З Акту обстеження № 1 від 02.01.2020 встановлено наступне: «Зі слів мешканця квартири [NUMBER] , 29.12.2019 р. відбулося залиття з вище розташованої квартири [NUMBER] , розташованої у п`ятому під`їзді. У кімнаті площею 10 м.кв. у результаті залиття зіпсовано ламінат площею 3 м.кв. У кімнаті на стелі побілка, є сліди залиття - 3 м.кв. У кімнаті розбухли двері і дверна коробка, також залита електрична коробка. У кімнаті площею 25 м.кв. є сліди залиття на ламінаті - 3 м.кв. У коридорі на стелі побілка, є сліди залиття - 3 м.кв. На стінах - шпалери, мають місце рижі потьоки, відбулося розшарування на стиках. У коридорі зіпсовано ламінат - 5,8 м.кв., деформовані плінтуси - 3 м.кв. У ванній кімнаті з технологічних отворів текла вода. Стеля з гіпсокартону, намочився, зіпсований - 3 м.кв. Висновки комісії: зі слів мешканців квартири [ADDRESS] , залиття відбулося з причини незачиненого крана холодної води у ванній кімнаті». У судовому засіданні також досліджені фотографії, які фіксували наслідки залиття та були зроблені в умовах відсутності електричного освітлення. У судовому засіданні досліджено відповідь директора КП «Жилкомсервіс», надану за зверненням позивачки [PERSON] , щодо надання технічної документації житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . У наданій відповіді вказується про відсутність зазначеної документації, проте наголошується, що «…квартира [ADDRESS] розташована в 6-му під`їзді, має спарені, загальні внутрішньобудинкові трубопроводи (стояки) гарячого та холодного водопостачання, водовідведення з квартирою [ADDRESS] . На час обстеження системи центрального опалення, гарячого та холодного водопостачання, водовідведення знаходяться у робочому стані, течі не мають, функціонують у нормативному режимі». Суд встановив, що цим документом підтверджено відсутність несправностей в загальних внутрішньобудинкових системах обслуговування будинку за адресою: [ADDRESS] , у період, коли сталося фактичне залиття квартири [NUMBER] , що спростовує доводи відповідача про те, що у цей період КП «Жилкомсервіс» проводило роботи з облаштування окремого виходу для мешканців під`їзду, постійно перекривалися загальні труби водопостачання, що об`єктивно могло стати причиною затоплення через постійну зміну тиску у трубах. Суд приходить до висновку про доведеність вини відповідача та причинного зв`язку між виною та наслідками залиття, враховуючи також наступні докази. У межах проведення комплексної електротехнічної та будівельно-технічної експертизи на вирішення експертів Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» було поставлено таке питання: «Чи спричинило, згідно із наданими для дослідження документами при фактичному розташуванні мережі водопостачання в квартирі [ADDRESS] , залиття мереж електричного живлення та конструктивних елементів у квартирі [ADDRESS] ?» У Висновку експертів № 2825/2979 за результатами проведення комплексної електротехнічної та будівельно-технічної експертизи від 03.03.2021 р. Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса», зазначено, що по поставленому питанню зроблено такі висновки: Згідно із наданими на дослідження документами, залиття мереж електричного живлення та конструктивних елементів у квартирі [ADDRESS] , яке відбулося у ніч з 29 на 30 грудня 2019 року спричинено через несправності трубопровода інженерних мереж (або недбалої експлуатації санітарно-технічного обладнання) в квартирі [ADDRESS] , враховуючи фактичне розташування мережі водопостачання в квартирі [ADDRESS] . Протікання рідини з квартири [ADDRESS] здійснювалось через щілини, технологічні отвори у суміжній стіні, через стики плит перекриття та призвело до залиття мереж електричного живлення та конструктивних елементів у квартирі [ADDRESS] . Розмір заподіяних збитків підтверджується Звітом про незалежну оцінку. Згідно з Висновком про вартість, що є частиною Звіту про незалежну оцінку, проведену відповідно до Договору № VR200821-003 на проведення оцінки майна, укладеного з суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Експерт ІН», Оцінювач стверджує, що станом на 21 серпня 2020 року ринкова вартість об`єкта оцінки - матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , розрахована з використанням витратного підходу, складає 98 174 (дев`яносто вісім тисяч сто сімдесят чотири) гривні. Відповідно до рахунку-фактури на оплату № VR200821-003 від 21 серпня 2020 року оплата за проведення експертного дослідження за Договором № VR200821-003 від 21 серпня 2020 року становить 4000,00 грн (чотири тисячі гривень). Оскільки суд розглядає цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, то стягненню підлягають збитки, завдані в результаті залиття квартири, які становлять 98 174 грн., заявлені позивачами в позовній заяві, і розмір яких узгоджується з матеріалами справи і підтверджується належними та допустимими доказами. Відповідно до ч. 3 ст. 13 Конституції України, а також ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. За ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Як передбачено ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник. Оскільки квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності відповідачу [PERSON] , то саме він як законний власник повинен нести відповідальність за свою власність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку залиття. У ст. 15 ЦК України зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. А за ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно зі ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у п. 51 Постанови Верховного Суду від 15 листопада 2019 р. у справі № 907/327/18, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, згідно з якою особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона не доведе відсутність своєї вини, зокрема у зв`язку із наявністю вини іншої особи або через дію об`єктивних обставин (аналогічна усталена правова позиція наведена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 922/2026/17, від 21.09.2018 у справі № 910/19960/15). Статтею 1192 ЦК України визначено: якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. При вирішенні даного спору також слід врахувати, що відповідно до вимог ст. 177 Житлового кодексу України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитись до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку. Із змісту даної норми слідує, що особи, які є власниками житла або такі, які проживають у такому, повинні стежити за належним станом сантехприладів. Згідно до пп. 2-4 п. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу; власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку. Таким чином, збитки, спричинені позивачам внаслідок залиття квартири з вини відповідача, повинні бути відшкодовані відповідачем у повному обсязі з підстав, передбачених ст. 22, 1166, 1192 ЦК України. Суд також приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з відповідача на користь позивачів судових витрат, а саме судового збору за подання позовної заяви у розмірі 981 грн 75 коп. (дев`ятсот вісімдесят одна гривня сімдесят п`ять копійок) та витрат на проведення експертного дослідження вартості матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , у розмірі 4000 грн (чотири тисячі гривень), підлягають задоволенню.

Outcome: partial