Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-29 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якого діє представник адвокат Курах Ю.М., звернувся в суд з позовною заявою до територіальної громади міста Ужгорода в особі Ужгородської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги мотивує тим, що [PERSON] є сином померлого [INFO] [PERSON] та племінником померлої [INFO] [PERSON] . У власності [PERSON] та [PERSON] перебувало будинковолодіння в [ADDRESS] частках [ADDRESS] 8 [PERSON] та 3/8 [PERSON] Позивач успадкував після смерті батька його частку в домоволодінні. Разом з тим, про прийняття спадщини частки 3/8 належної [PERSON] ніхто не звернувся. [PERSON] як племінник покійної [PERSON] є спадкоємцем п`ятої черги. Інших спадкоємців не має. Зазначає, що маючи намір прийняти спадщину, [PERSON] звернувся до державної нотаріальної контори. Проте, йому було усно відмовлено у оформленні спадщини, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому позивачу було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Вважають, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] пропущений позивачем з поважних причин. Майно, яке підлягає спадкуванню 3/8 частки домоволодіння знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач пропустив строк на прийняття спадщини у зв`язку з тим, що він був юридично необізнаний відповідно строків на подання заяви про прийняття спадщини, а коли звернувся до нотаріальної контори, йому повідомили, що він пропустив встановлений законом строк. До того ж позивач не подавав заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством строк через те, що він працював тривалий час на сезонних роботах, в тому числі за межами України. Крім того, йому було невідомо про належність № 3/8 частини домоволодіння його батька його тітці [PERSON] Батько при житті заперечував цей факт. Про наявність частки у домоволодіння його тітки позивачу стало відомо тільки після отримання консультації у нотаріуса. Позивач не подав заяву про прийняття спадщини тітки у встановлені 6 місяців, бо не знав про її смерть, так як з нею не підтримували ніяких відносин і проживав за різними адресами в різних містах. Позивач є спадкоємцем тітки, але прийняти її спадщину й отримати свідоцтво не може, так як пропустив строк з поважної причини перебував тривалий час на сезонних роботах, втому числі за межами України, вони не спілкувалися, жили окремо й ніяк не пересікалися. Враховуючи викладене, просить суд визначити [PERSON] додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.07.2019 року відкрито спрощене провадження у даній цивільній справі з повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами. Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслано учасникам справи. Позивач у судове засідання не з`явився, однак його представник подав до суду заяву, в якій просить судове засідання у справі провести без його участі, зазначивши, що заяву просить задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомлено, відзив на позовну заяву не подав, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. За приписами ч. ч. 1, 2, 8 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , який помер [INFO] , та племінником [PERSON] , яка померла [INFO] , що стверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] від 09.10.1980 року, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть, витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст. ст. 126, 133, 135 СК України, свідоцтвом про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 26.10.2009 року. З будинкової книги для прописки громадян, що проживають по [ADDRESS] від 04.07.2017 року вбачається, що відповідальною особою за ведення книги та прописки по даному будинку є [PERSON] Будинкова книга знаходиться у користуванні [PERSON] , житлова площа на 26.08.2016 року складає 46,3 кв.м., на підставі свідоцтва про право на спадкування 1-153 від 08.09.2015 року. Відповідно до технічного паспорта на будинок [ADDRESS] , складеного КП «Бюро технічної інвентаризації м. Ужгорода» 24.04.2007 року (номер інвентаризаційної справи 290, реєстраційний номер 2199), [PERSON] є власником 5/8 частки будинковолодіння, [PERSON] (померла) 3/8 частки будинковолодіння. Відповідно до\~ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України\~визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1 ст. 1258 ЦК України). За приписами\~ст.\~1265\~ЦК України\~у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Позивач, будучи племінником померлої [PERSON] , є спадкоємцем п`ятої черги. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець,\~який бажає\~прийняти спадщину,\~але на\~час відкриття\~спадщини не\~проживав постійно\~із спадкодавцем,\~має подати\~нотаріусу або\~в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В силу ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, що містяться у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене,\~суд вважає\~причини пропуску\~позивачем строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини\~поважними,\~а тому\~приходить до\~висновку про\~задоволення позовних\~вимог та\~визначає позивачу\~додатковий строк\~для подання\~ним заяви\~про прийняття\~спадщини строком\~у два\~місяці з\~дня набрання\~даним рішенням\~суду законної\~сили,який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Outcome: approved