Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-21 00:00:00

[PERSON] 11.11.2020 року звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтувує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті матері відкрилася спадщина за законом, а саме на належну їй Ѕ квартири [ADDRESS] . На випадок смерті мама заповіту не залишила. Зазначає, що вона у визначений законом шестимісячний термін не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки після смерті матері у зв`язку із важким матеріальним становищем у період з 30 серпня 2018 року по 15 грудня 2018 року перебувала у м. Москва Російської Федерації на заробітках і працювала продавцем на ринку. 11 лютого 2020 року державний нотаріус Володимир-Волинської державної нотаріальної контори Билень Н.П. відмовила їй у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущеними строками прийняття спадщини, а тому вимушена звернутись до суду. У підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, подала суду заяву згідно якої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила розгляд справи проводити у її відсутності. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, подав суду\~заяву,\~згідно якої\~позовні вимоги визнав у повному обсязі, просив суд розгляд справи проводити у його відсутності. \~ \~ \~ \~Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч.ч. 3, 4\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем з дотримання порядку, встановленого\~ст. 206 цього Кодексу. Згідно\~ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України\~ позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічні положення містяться у 15 та 16 статтях ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За матеріалами справи судом встановлено, що між сторонами склалися правовідносини з питання спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272\~ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленомуст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У судовому засіданні встановлено наступні обставини. Згідно наявного у справі Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, квартира [ADDRESS] на праві приватної спільної сумісної власності належить [PERSON] та [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Внаслідок смерті останньої відкрилась спадщина на належне їй майно за законом. У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1261 ЦК України, спадкоємцем першої черги спадкового майна, яке належало [PERSON] , є її донька, позивачка [PERSON] . Факт родинних зв`язків сторін із померлою підтверджується копіями свідоцтва про народження, свідоцтва про одруження, свідоцтва про смерть. 11 лютого 2020 року позивач отримала у державного нотаріуса Володимир-Волинської державної нотаріальної контори Билень Н.П. відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, із змісту якої вбачається, що у зв`язку з пропуском строків для прийняття спадщини, позивачу було запропоновано звернутись до суду із позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З матеріалів справи та наданих позивачем письмових пояснень вбачається, що після смерті матері вона у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у зв`язку з тим, що через важке матеріальне становище змушена була поїхати на заробітки у м. Москва, де перебувала з 30.08.2018 року по 15 грудня 2018 року. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved