Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-01 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] , [PERSON] звернулися в суд із вказаним позовом, мотивуючи заяву тим, що [INFO] померла їх мати [PERSON] , по смерті якої залишилося спадкове майно, а саме: житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходяться по [ADDRESS] . Пережилого подружжя немає, батько позивачів помер [INFO] . Ще за життя спадкодавець посвідчила заповіт, яким все належне їй майно заповіла синову [PERSON] . Спадкоємцями після смерті [PERSON] є [PERSON] , який забезпечив своє право на прийняття спадщини шляхом звернення із заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк до Маневицької державної нотаріальної контори, та [PERSON] , який являється особою із встановленням інвалідності ІІ групи та має обов`язкову частину у спадщині. Іншими спадкоємцями є [PERSON] та [PERSON] , які з заявами про прийняття спадщини не зверталися. Коли позивачі звернулися до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадкове майно, їм було відмовлено у зв`язку з відсутністю у спадкодавця правовстановлюючих документів про право власності на вказане спадкове майно, а тому просили суд визнати в порядку спадкування за заповітом, за кожним зокрема, право власності на Ѕ частину зазначеного спадкового майно. Ухвалою Маневицького районного суду Волинської області від 27 січня 2021 року у даній справі замінено відповідача Цмінівську сільську раду Маневицького району Волинської області на Маневицьку селищну раду Волинської області. \~ \~ \~ \~02 березня 2021 року представник позивачів [PERSON] подала до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просила, у зв`язку з допущеною опискою в резолютивній частині позовної заяви, визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом, право власності на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами в [ADDRESS] . В решті вимоги залишити без змін. В судове засідання позивачі [PERSON] , [PERSON] , представник позивачів [PERSON] , кожен зокрема, не з`явилися, однак подали до суду заяви з проханням проводити розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали, просили задовольнити. Від відповідача [PERSON] до суду надійшов відзив на позовні вимоги, де зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка ще за життя склала заповіт, яким належне їй майно заповіла [PERSON] . Заповіт не змінений та не скасований. З огляду на заповіт матері, вважає, що слід задовольнити її волю щодо успадкування всього майна саме [PERSON] , а в задоволенні позовних вимог [PERSON] слід відмовити. Крім того, зазначила, що [PERSON] , згідно ст. 1241 ЦК України, має право лише на половину частки, яка належала б йому в разі спадкування за законом. Відповідач Маневицька селищна рада Волинської області свого представника для участі в розгляді справи не направила, проте подали до суду заяву з проханням проводити розгляд справи у відсутності їх представника, позов визнають, щодо його задоволення не заперечують. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові докази у справі та проаналізувавши їх в сукупності, суд приходить наступних висновків. \~ \~ \~ \~ Згідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1233 ЦК України встановлено, що заповіт є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1235, ч. 1 ст. 1236 цього ж Кодексу заповідач може призначати своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складання заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати в майбутньому. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець,\~який постійно\~проживав разом\~із спадкодавцем\~на час\~відкриття спадщини,\~вважається таким,\~що прийняв\~спадщину,\~якщо протягом\~строку,\~встановленого статтею\~1270\~цього Кодексу,\~він не\~заявив про\~відмову від\~неї. Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер батько позивачів [PERSON] , а 01 липня 2017 року мати [PERSON] . Ще за життя, а саме 29 січня 1996 року, [PERSON] посвідчила заповіт, яким все своє майно, в тому числі житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку, заповіла сину [PERSON] , що підтверджується матеріалами справи (а.с. 6-11). Із витягу з погосподарської книги № 1 за 2017 рік та довідки Цмінівської сільської ради Маневицького району Волинської області № 2770 від 04 листопада 2020 року вбачається, що по особовому рахунку № [NUMBER] будинок з надвірними будівлями і спорудами по [ADDRESS] належить [PERSON] , яка померла [INFO] . 29 січня 1996 року від імені спадкодавця був посвідчений заповіт на ім`я сина [PERSON] . [PERSON] до дня смерті постійно була зареєстрована та проживала за вказаною адресою разом з синами [PERSON] та [PERSON] . Спадкоємцями, окрім позивачів, є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 12, 13). Відповідно до заяв [PERSON] від 4 вересня 2019 року та [PERSON] від 28 серпня 2019 року, від прийняття спадщини, що залишилася після смерті матері [PERSON] відмовляються, строк для прийняття спадщини пропустили і питання про його продовження ставити не будуть (а.с. 37, 38). Постановами про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1661/02-31 та № 1662/02-31 від 05 грудня 2019 року [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з відсутністю, що посвідчують право власності на спадкове майно, а саме - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходяться по [ADDRESS] (а.с. 29, 30). Відповідно до повідомлення Маневицької державної нотаріальної контори Волинської області № 974/01-16 від 07 грудня 2020 року, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , заведена спадкова справа № 260 за 2017 рік. 18 серпня 2017 року з заявами про прийняття спадщини звернулися [PERSON] та [PERSON] 05 грудня 2019 року з заявами про пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини звернулись [PERSON] та [PERSON] (а.с. 34-39). Згідно висновку\~Маневицького архітектурно\~ планувального\~підприємства від\~04\~січня 2020\~року житловий\~будинок та\~господарські будівлі,\~що знаходяться\~в [ADDRESS] ,\~відповідають діючим\~державним будівельним,\~санітарним і\~пожежним нормам\~(а.с.\~25). Відповідно до ст. 1241 ЦК України малолітні,\~неповнолітні,\~повнолітні непрацездатні\~діти спадкодавця,\~непрацездатна вдова\~(вдівець)\~та непрацездатні\~батьки спадкують,\~незалежно від\~змісту заповіту,\~половину частки,\~яка належала\~б кожному\~з них\~у разі\~спадкування за\~законом (обов`язкова\~частка). Розмір\~обов`язкової\~частки у\~спадщині може\~бути зменшений\~судом з\~урахуванням відносин\~між цими\~спадкоємцями та\~спадкодавцем,\~а також\~інших обставин,\~які мають\~істотне значення. До обов`язкової частки у спадщині зараховується вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу, встановленого на користь особи, яка має право на обов`язкову частку, а також вартість інших речей та майнових прав, які перейшли до неї як до спадкоємця. Будь-які обмеження та обтяження, встановлені у заповіті для спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині, дійсні лише щодо тієї частини спадщини, яка перевищує його обов`язкову частку. Статтею 12 ЦПК України\~унормовано, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд не бере до уваги заперечення відповідача [PERSON] щодо визнання права власності на спадкове майно саме за [PERSON] , як спадкоємцем за заповітом, оскільки [PERSON] , згідно зі ст. 1241 ЦК України, має право на обов`язкову частку у спадщині, крім того, відповідач [PERSON] на спадщину не претендує, а тому задоволенням позову її права не порушуються. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Зважаючи на вищевикладене суд приходить висновку про задоволення позову.

Outcome: approved