Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-30 00:00:00

[PERSON] 27 листопада 2018 року звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Територіальної громади Дніпровської міської ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , державний нотаріус Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за заповітом. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , останнє місце проживання якого було [ADDRESS] . Спадкодавець залишив заповіт від 21 січня 2015 року, який був нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кретовою Н.Б., реєстровий номер 40. Відповідно до змісту заповіту, спадкодавець заповідав на випадок своєї смерті [PERSON] та [PERSON] в рівних частках все майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося. Спадщину після [PERSON] [PERSON] прийняла шляхом подання відповідної заяви до Другої дніпровської нотаріальної контори. Після спливу шестимісячного строку [PERSON] , 23.10.2018 року звернулася до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на майно, що залишилося після смерті спадкодавця, а саме частини квартири [ADDRESS] . Оскільки відсутні оригінали правовстановлюючих документів на квартиру, а дублікат не має можливості видати, постановою державного нотаріуса Другої дніпровської нотаріальної контори Циганко С.Л. було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину. На підставі\~вищезазначеного позивач\~просить визнати\~за [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~РНОКПП:\~ [NUMBER] ,\~право власності\~на 1/4 частину квартири [ADDRESS] , загальною площею 45,15 кв. м., житлова площа 27,00 кв.м., в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 листопада 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 грудня 2018 року клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів задоволено частково; постановлено: витребувати від Другої дніпровської державної нотаріальної контори (м. Дніпро, вул. Метробудівська, 1) завірену належним чином копію спадкової справи після [PERSON] , померлого [INFO] ; витребувати від КП «ДМБТІ» ДОР (м. Дніпро, вул. Воскресенська, 9) завірену належним чином копію інвентаризаційної справи за адресою: [ADDRESS] . 27 лютого 2019 року третя особа [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. 25 червня 2019 року від представника відповідача Дніпровської міської ради Недосвітної С.В. надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого просила відмовити в задоволенні позовних вимог. 05 серпня 2019 року від позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05 вересня 2019 року залишено без руху та надано строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 жовтня 2019 року позовну заяву [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування повернуто позивачу; закрито підготовче\~провадження та\~призначено цивільну\~справу до судового\~розгляду по\~суті. Від представника позивача [PERSON] - [PERSON] надійшла заява з проханням розглянути справу за відсутності представника, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. В судове засідання представник відповідача - Дніпровської міської ради не з`явився. Про день, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином. Про причини неявки суд не повідомили. Від третьої особи [PERSON] надійшла заява з проханням закінчити підготовче засідання за її відсутності. В судове засідання третя особа [PERSON] не з`явився. Про день, місце та час розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Частиною 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. В ході судового розгляду встановлено, що [INFO] помер [PERSON] про що складено відповідний актовий запис за № 868 (а.с. 68). На день смерті [PERSON] постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 70 на звороті). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно. За життя [PERSON] був складений заповіт від 21 січня 2015 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кретовою Н.Б., яким заповідав все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось на випадок своєї смерті [PERSON] , [PERSON] в рівних частках (а.с. 71). Спадщину після [PERSON] прийняли [PERSON] та [PERSON] шляхом подачі відповідних заяв до Другої дніпровської державної нотаріальної контори (а.с. 67 на звороті, а.с. 74 на звороті). Постановою державного нотаріуса Другої дніпровської нотаріальної контори Циганко С.Л. від 23 жовтня 2018 року було відмовлено в видачі на ім`я [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину квартири [ADDRESS] , що належало померлому [PERSON] , у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують право власності. Згідно з довідкою № 14229 від 26.09.2018 року, виданою КП «ДМБТІ» ДОР, станом на 31.12.2012 року в інвентаризаційній справі містяться відомості про право власності за адресою: [ADDRESS] , за [PERSON] 1/2 частина, [PERSON] 1/2 частина, на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12.02.1997 року, виданого Виконкомом міської Ради народних депутатів згідно розпорядженням № 6/677-97, зареєстроване в КП «ДМБТІ» ДОР та записано в реєстрову книгу № 317п за реєстровим № 87 (а.с. 74). Згідно пункту 1 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання права. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», за наявності умов для одержання в нотаріальної конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно з пп. 212, 216 Інструкції про вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 03.03.2004 за № 20/5, нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців обов`язково вимагаються відповідні документи. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлювальних документів про належність цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.ст. 1217, 1222 ЦК України, спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до\~ст. 1233 ЦК України\~заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ч. 2\~ст. 1236 ЦК України\~заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Відповідно до чч. 1, 2\~ст. 1247 ЦК України\~заповіт складається у письмовій формі. з зазначенням місця та часу складання заповіту. заповіт має бути підписаний заповідачем. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття, тобто з дня смерті спадкодавця. Крім того, відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. На підставі ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У положеннях п. 3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 за № 24-753/0/4-13 роз`яснено, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. На основі повного і всебічного з`ясування обставин, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Судові витрати розподіляються відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved