Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-28 00:00:00

[PERSON], [PERSON], (далі - позивачі) звернулися до суду із позовом до [PERSON], (далі - відповідач) в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог просили поділити в натурі домоволодіння [ADDRESS] Макарівського району Київської області (далі - спірне домоволодіння), яке знаходиться у їх спільній частковій власності, виділивши позивачам у спільну власність ? частину домоволодіння, а саме: веранду 1-1 площею 6,1 кв.м., коридор 1-2 площею 6,3 кв.м., житлову кімнату 1-3 площею 17,4 кв.м., житлову кімнату 1-4 площею 9,7 кв.м., коридор 2-3 площею 8,3 кв.м., всього загальною площею - 47,9 кв.м., житловою площею - 27,1 кв.м., ? частину сараю «Б» та погріб під сараєм, ? частину огорожі № 1-4. Відповідачу [PERSON], в свою чергу виділити у власність ? частину домоволодіння, а саме приміщення: 2-1 прихожа площею 11,4 кв.м., 2-2 кухня площею 6,1 кв.м., 2-4 житлова кімната площею 10,6 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 18,3 кв.м., котельня 2-6 площею 4,9 кв.м., всього загальною площею 51,3 кв.м., та житловою площею 28,9 кв.м., та ? частину сараю «Б», навіс «Г», вбиральню «В» та ? частину огорожі 1-4. Крім цього позивачі просили визначити порядок користування земельною ділянкою, на якій розташоване спірне домоволодіння. В обґрунтування позову позивачі вказали, що разом із відповідачем вони є власниками спірного домоволодіння, а саме позивачам належить по ? частині кожному, тобто ? частина, і відповідно ? частина домоволодіння належить відповідачу. Згоди з відповідачем з приводу розподілу спільного майна, порядку його використання не досягнуто. З урахуванням того, що добровільно поділити домоволодіння сторони не можуть, позивачі просять суд поділити це домоволодіння в натурі. Ухвалою суду від 20.05.2014 року в даній справі була призначена будівельно-технічна експертиза для визначення можливих варіантів поділу спірного домоволодіння. Згідно Висновку СЕ-1-1-261/14/2 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 23.09.2014 року було визначено три варіанти поділу вищезгаданого майна. В судовому засіданні позивачі позовні вимоги підтримали та просили суд здійснити поділ спірного домоволодіння відповідно до варіанту №1 Висновку судової будівельно-технічної експертизи від 23.09.2014 року. Відповідач [PERSON], та її представник [PERSON], в судовому засіданні проти варіанту поділу спірного домоволодіння позивачів заперечили, просили суд вирішити спір згідно варіанту №3 Висновку судової будівельно-технічної експертизи від 23.09.2014 року. Разом із тим, в судове засідання 29.12.2014 року а ні відповідач а ні її представник не з'явилися, відповідач подала до суду через канцелярію письмову заяву, в якій просила відкласти судове засідання на іншу дату в зв'язку з хворобою адвоката, проте підтверджуючих документів суду не надала. Суд вважає причини неявки відповідача в судове засідання неповажними, у зв'язку з чим судом було ухвалено розглянути справу на підставі наявних у ній доказів, враховуючи, що позивач не була позбавлена можливості особисто з'явитися в судове засідання, а також те, що клопотання про відкладення судового засідання нею безпосередньо було подано до канцелярії суду саме 29.12.2014 року. Дослідивши письмові матеріали справи суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Позивачі є співвласниками по ? частині житлового будинку [ADDRESS] Макарівського району Київської області, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 28 жовтня 1981 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2333, реєстраційним посвідченням від 23 листопада 1981 року. Відповідач [PERSON], також є співвласником ? частини цього ж житлового будинку [ADDRESS] Макарівського району Київської області, що підтверджується договором дарування від 18.06.2013 року. Сам будинок був поділений фактично на дві відокремлені частини, однією з яких користувались позивачі та їх покійний батько, а другою користувалась мачуха - відповідач у справі. Після смерті батька позивачів виникла необхідність розділити будинок в натурі між співвласниками оскільки позивачі мають намір приватизувати частину земельної ділянки, на якій розташована їх частина домоволодіння. Позивачі спору щодо користування приміщеннями будинку та господарських споруд не мають, проте такий спір існує з мачухою - відповідачем у справі. Добровільно розділити спільне майно та земельну ділянку відповідач не бажає та чинить нам перешкоди в користуванні майном. В 2007 році покійний батько позивачів у справі [PERSON] отримав державний акт на право власності на всю земельну ділянку, на якій розташовано спірне домоволодіння, площею 0,0888 га у [ADDRESS] Макарівського району Київської області для будівництва та обслуговування жилого будинку, що підтверджується копією державного акту серії ЯЕ №810561 від 07.11.2007 року кадастровий номер земельної ділянки №3222755102:00:010:0026 на підставі рішення Макарівської селищної ради № 110 від 17.12.1996 року та № 247-14-У від 14.06.2007 року. Вказані рішення селищної ради були скасовані, а сам державний акт на право власності на земельну ділянку був визнаний недійсним відповідно до рішення Макарівського районного суду від 27 вересня 2013 року № 370/1843/13-ц. Будь-яких інших документів, які б підтверджували право власності чи право користування земельною ділянкою, на якій розміщено спірне домоволодіння сторонами не надано. Як вбачається із витягу з рішення виконавчого комітету Макарівської селищної ради № 121 від 26.12.2014 року позивачам надано згоду на реконструкцію (переобладнання) спірного житлового будинку з одноквартирного на двоквартирний. Вирішуючи спір між сторонами, суд виходить також з наступного. Відповідно до ст. 357, 358 ЦК України частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвідповідачів або законом. Право спільної часткової власності здійснюється за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користуванню тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Статті 364, 367 цього ж Кодексу передбачають право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що перебуває у спільній частковій власності та на поділ його в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Для визначення можливих варіантів поділу спірного будинку відповідно до розміру часток співвласників у праві спільної часткової власності була проведена судова будівельно-технічна експертиза, відповідно до висновку якої було визначено три можливі варіанти поділу майна. Відповідно до варіанту №1 Висновку СЕ-1-1-261/14/2 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 23.09.2014 року, запропоновано здійснити поділ спірного майна наступним чином: виділити позивачам ? частку спірного житлового будинку, що складається з таких приміщень: веранда 1-1 площею 6,1 кв.м., коридор 1-2 площею 6,3 кв.м., житлова кімната 1-3 площею 17,4 кв.м., житлова кімната 1-4 площею 9,7 кв.м., та коридор 2-3 площею 8,3 кв.м. Також позивачам слід виділити ? сараю «Б» з погребом та ? огорожі №1-4 . Відповідачу відповідно залишиться у власність наступні приміщення з житлового будинку: 2-1 прихожа площею 11,4 кв.м., 2-2 кухня площею 6,1 кв.м., 2-4 житлова кімната площею 10,6 кв.м., 2-5 житлова кімната площею 18,3 кв.м. та котельня 2-6 площею 4,9 кв.м. Також відповідачу слід виділити ? сараю «Б», навіс «Г», убиральня «В» та ? огорожі №1-4. За результатом запропонованого варіанту №1 арифметична частка першого співвласника складає 0,48 та на 1,75 кв.м., менша ідеальної частки, що у грошовому еквіваленті становить на 7060 грн., менше. Відповідно арифметична частка другого співвласника складає 0,52 та на 1,75 кв.м., більша ідеальної частки, що у грошовому еквіваленті становить на 7060 грн., більше. Даний варіант розподілу домоволодіння потребує проведення ремонтно-будівельних робіт по забезпеченню ізольованого користування приміщеннями житлового будинку, які пропонується виділити кожному з співвласників: демонтувати дверний блок з подальшим закладанням прорізу між приміщеннями 2-3 (коридор площею 8,3 м2) та 2-1 (прихожа площею 11,4 м2); демонтувати дверний блок з подальшим закладанням прорізу між приміщеннями 2-3 (коридор площею 8,3 м2) та 2-4 (житлова кімната площею 10,6 м2); демонтувати дверний блок з подальшим закладанням прорізу між приміщеннями 1-3 (житлова кімната площею 17,4 м2) та 1-4 (житлова кімната площею 9,7 м2); влаштувати проріз та встановити дверний блок в стіні, що розділяє приміщення 1-2 (коридор площею 6,3 м2) та 2-3 (коридор площею 8,3 м2); влаштувати проріз та встановити дверний блок в стіні, що розділяє приміщення 1-4 (житлова кімната площею 9,7 м2) та 2-3 (коридор площею 8,3 м2); влаштувати проріз та встановити дверний блок в стіні, що розділяє приміщення 2-2 (кухня площею 6,1 м2) та 2-4 (житлова кімната площею 10,6 м2); демонтувати дверний блок з подальшим закладанням прорізу між приміщеннями 2-4 (житлова кімната площею 10,6 м2) та 2-5 (житлова кімната площею 18,3 м2), та повторно влаштувати проріз та встановити дверний блок в стіні, що розділяє вищевказані приміщення. Для приведення виділених частин досліджуваного житлового будинку у відповідність до державних будівельних норм необхідно провести деякі будівельно-монтажні роботи по переобладнанню приміщень. Всі переобладнання виконуються з урахуванням встановлення найбільш оптимального порядку користування земельною ділянкою між сторонами. По квартирі №1: переобладнати приміщення 1-1 (веранда площею 6,1 м2) у тамбур, демонтувати віконний блок та на його місці влаштувати вхідний дверний блок, а також прибудувати новий ганок (зазначене пов'язане з подальшим встановленням порядку користування ділянкою. На місці попереднього входу влаштувати віконний проріз; приміщення 1-4 (житлова кімната площею 9,7 м2) переобладнати під кухню; в приміщені 2-3 (коридор площею 11,4 м2) за бажанням облаштувати окреме приміщення санвузла мінімальною площею 3,8 м2. По квартирі №2: переобладнати приміщення 2-6 (котельня площею 4,9 м2) у тамбур, влаштувавши у фасадній стіні проріз з вмонтованим вхідним дверним блоком, а також прибудувавши ганок. Вказане дає змогу організувати другий вхід до квартири №2; в приміщені 2-1 (прихожа площею 11,4 м2) облаштувати тамбур мінімальної площі тамбур для забезпечення нормативних вимог до вхідної групи в житловий будинок; приміщення 2-4 (житлова кімната площею 10,6 м2) перепланувати в два приміщення влаштувавши перегородку з дверним прорізом. В новоутвореному приміщень площею 7,0 м2 обладнати кухню, в іншому приміщені організувати прохідний коридор площею 3,3 м2; приміщення 2-1 (прихожа площею 11,4 м2) та 2-2 (кухня площею 6,1 м2) за бажанням можливо поєднати організувавши суцільний простір, наприклад, для вітальні або влаштувати окреме приміщення для суміщеного санвузла; в приміщені 2-5 (житлова кімната площею 18,3 м2) також за бажанням можливо облаштувати окреме приміщення ванної кімнати мінімальною площею 3,0 м2. Враховуючи, що спірний будинок є спільною частковою власністю сторін у справі, при чому можливий виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, враховуючи наведене та беручи до уваги також, що позивач просив здійснити поділ спірного майна саме за варіантом №1, який є максимально наближеним до ідеальних часток співвласників у спільному майні з огляду на порядок користування приміщеннями у спірному домоволодінні, що підтвердили допитані у судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON], відповідач ухиляється від виділу його частки в натурі, то з урахуванням інтересів сторін у справі, суд приходить до висновку, що поділ спірного житлового будинку має бути здійснено відповідно до варіанту №1 Висновку судової будівельно-технічної експертизи. Позовні вимоги щодо визначення порядку користування земельною ділянкою, на якій розміщено спірне домоволодіння задоволенню не підлягають, оскільки сторонами у справі не надано доказів на підтвердження права користування вказаною земельною ділянкою. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з [PERSON], на користь [PERSON], підлягають стягненню 588 грн., сплаченого судового збору та в дохід держави 588 грн., оскільки [PERSON], від сплати судового збору звільнена. Крім того, з [PERSON], на користь [PERSON], та [PERSON], слід стягнути 7000 грн., вартості проведеної судової експертизи. Щодо стягнення з відповідача на користь [PERSON], 2300 грн., витрат на оплату послуг адвоката, сплачених згідно квитанції до прибуткового касового ордера №49 від 07.10.2014 року, слід зазначити наступне. Згідно ч.ч. 1 та 2 ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. Згідно ст. 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Як убачається із журналів судового засідання, 31.10.2014 судове засідання тривало 9 хв., 20.10.2014 року - 11 хв., а 17.12.2014 року - 1 год., 8 хв., а всього - 1 год., 27 хв. З урахуванням наведеного, оскільки адвокат [PERSON], 1 годину 27 хвилин приймала участь у судових засіданнях 20 та 31 жовтня, 17 грудня 2014 року, то розмір компенсації витрат на її правову допомогу у даній цивільній справі, які підлягають стягненню з відповідача, становить 706,44 грн., з розрахунку: 1218 грн. - мінімальна заробітна плата * 40 відсотків : 100 = 487,20 грн. - мінімальна заробітна плата у місячному розмірі за годину участі адвоката, а за 27 хвилин - 219,24 грн. (487,20 грн. : 60 хв. * 27 хв.).

Outcome: partial