Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-14 00:00:00

[PERSON] 04.07.2018р. звернулась до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська з даним позовом, у якому просить суд: встановити факт родинних стосунків між [PERSON] та померлим [PERSON] , як племінниці та дядька; змінити черговість одержання права на спадкування визнав за спадкоємцем за законом другої черги [PERSON] право на спадкування після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , разом зі спадкоємцем першої черги [PERSON] . Ухвалою судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 09.07.2018р. позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л. про встановлення факту родинних відносин та зміну черговості одержання права на спадкування, передано на розгляд Ленінського районного суду м. Дніпропетровська за підсудністю. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 03.08.2018р. вищевказану позовну заяву прийнято до провадження суддею Остапенко Н.Г., відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання у справі. (а.с.36). Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 01.10.2018р. клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про витребування доказів задоволено, витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л. копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 11.12.2018р. в задоволенні клопотання [PERSON] про витребування у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л. доказів щодо звернення [PERSON] , [INFO] , до неї з питання щодо укладання договору довічного утримання з [PERSON] - відмовлено. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 04.03.2019р. відмовлено у визнанні причини пропуску процесуальних строків поважними та поновленні пропущеного процесуального строку на пред`явлення зустрічного позову. Відмовлено у прийнятті зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л. про витребування майна з чужого незаконного володіння та виселення. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 04.03.2019р. клопотання представника [PERSON] - [PERSON] про витребування доказів - задоволено частково. Витребувано в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області інформацію про вид та розмір нарахованої пенсії [PERSON] за період з січня 2016 року по січень 2018 року, включно. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 12.03.2019р. в задоволенні заяви представника відповідача [PERSON] - [PERSON] про забезпечення позову по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук І.Л. про зміну черговості одержання права на спадкування - відмовлено. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 15.06.2019р. клопотання [PERSON] про забезпечення доказів-залишено без розгляду Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська 15.06.2020р. в задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про залишення позовної заяви без розгляду - відмовлено. Позовна заява мотивована тим, що [PERSON] після смерті свого дядька [PERSON] , померлого [INFO] , є спадкоємцем другої черги за правом представлення після смерті своєї матері [PERSON] , померлої [INFO] . Позивач протягом семи років допомагала [PERSON] , купляла ліки та продукти харчування, тоді як відповідач з батьком не спілкувалась, виїхала проживати за межі України та покинула його в безпорадному стані, а відтак відповідно до ч.2 ст.1259 ЦК України позивач має право на спадкування за законом разом із спадкоємцем першої черги. [PERSON] надала суду заперечення на позов, в яких посилаючись на безпідставність заявлених вимог, відсутність доказів які б підтверджували обставини викладені в позові, просить суд відмовити у його задоволенні. Зазначила, що окрім неї батьку ніхто не допомагав, напроти батько до самої смерті вів активний спосіб життя та мав матеріальну можливість забезпечувати себе сам, оскільки як ветеран отримував підвищену пенсію (т.1, а.с. 48-53). [PERSON] надала суду відповідь на заперечення, в якій посилаючись на обставини викладені в позові, а також на те, що померлий [PERSON] , [INFO] , не міг сам себе забезпечувати, оскільки був людиною похилого віку та інвалідом війни другої групи. Факт надання йому допомоги з боку відповідача підтверджується квитанціями про купівлю ліків. Зазначила, що відповідач не володіє даною інформацією, оскільки не підтримувала з батьком стосунків. Представником [PERSON] , - [PERSON] надано суду заперечення на відповідь, в яких він посилаючись на те, що відповідач підтримувала стосунки з батьком, а також на те, що [PERSON] почала спілкуватись з батьком відповідача лише в грудні 2017 року, просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначив, що [PERSON] після смерті [PERSON] неправомірно заволоділа його майном та не надає до нього доступу відповідачу (т.1 а.с. 141-150). У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали та просили задовольнити. Участі у судових дебатах не брали. [PERSON] у судове засідання не з`явилась, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. У судовому засіданні представники [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги підтримали та просили задовольнити. Участі у судових дебатах не брали. [PERSON] надав суду заяву, в якій просить суд проводити розгляд справи за його відсутності та відмовити у задоволенні позову. Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Євчук Ірина Леонідівна у судове засідання не з`явилась, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Відповідно до п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Враховуючи, що неявка [PERSON] та її представника [PERSON] у судове засідання 15.06.2020р. не перешкоджає вирішенню спору у даній цивільній справі, а також беручи до уваги розумність строків розгляду цивільних справ, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для відкладення судового засідання. Заслухавши учасників справи та свідків, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Амур-Нижньодніпровським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 198 (а.с.6). Після його смерті відкрилась спадщина, зокрема, у вигляді квартири [ADDRESS] (а.с.21). Відповідно до копії спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] з заявами про прийняття спадщини після його смерті звернулись [PERSON] та [PERSON] (т.1 а.с.60,68). Необхідність встановлення факту родинних відносин [PERSON] обґрунтувала тим, що вона не має змоги отримати свідоцтво про право на спадщину у зв`язку з помилкою допущеною при видачі їй свідоцтва про шлюб, а саме вказано дошлюбне прізвище « [PERSON] » замість вірного « [PERSON] ». Згідно з п.2 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п.2 ч.1 ст.318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; Всупереч вказаного, позивачем не надано суду доказів неможливості виправлення вказаної помилки в позасудовому порядку. Окрім того, з позовної заяви вбачається, що позивач звернулась до органів РАЦС з відповідною заявою, проте до моменту звернення до суду з даним позовом не отримала відповіді. Враховуючи вказане, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову в частині встановлення факту родинних відносин, з підстав не надання суду доказів неможливості встановлення такого факту в позасудовому порядку. Стосовно вимог в частині зміни черговості одержання права на спадкування, суд зазначає наступне. Спадкування за законом здійснюється у наступній черговості (при цьому кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування, встановлених статтею 1259 ЦК України): перша черга: діти спадкодавця (у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті), той з подружжя, який його пережив, та батьки; друга черга: рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері; третя черга: рідні дядько та тітка спадкодавця; четверта черга: особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини; п`ята черга: інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення, та утриманці спадкодавця (неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування). Відповідно до ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Системне тлумачення положень статей 1258, 1259 та інших положень книги 6 ЦК України дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції як «одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) та «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом». «Одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) стосується другої - п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини. На «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом» в межах певної черги впливають такі юридичні факти як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (стаття 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (стаття 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за законом (частина друга статті 1274 ЦК України); спадкова трансмісія (стаття 1276 ЦК України); збереження правового зв`язку при усиновленні (частина третя статті 1260 ЦК України). Зміна суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом стосується першої - п`ятої черги. За змістом частини другої статті 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Підставами для задоволення позову щодо зміни черговості одержання спадкоємцями за законом права на спадкування є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкоємцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами, тощо); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1-3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення такого позову необхідна наявність всіх п`яти вищезазначених обставин. Аналогічний правовий виносок викладено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.10.2019р. року у справі № 552/8452/17 (провадження № 61-48561св18). В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] постійно проживав в квартирі [ADDRESS] , позивач разом з чоловіком досить тривалий час допомагали [PERSON] по господарству, купували за його кошти йому продукти харчування та ліки, допомагали готувати їжу, тощо. Окрім того, встановлено, що після перенесеного [PERSON] інсульту, позивач в лікарні купувала необхідні ліки та після смерті [PERSON] займалась його похованням. Відповідно до ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими,речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно з ч.1 та ч.2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Водночас, у судовому засіданні також встановлено, що [PERSON] мав земельну ділянку в садовому товаристві та до моменту своєї смерті самостійно займався її обробленням, сам міг собі приготувати їжу та мав змогу самостійно ходити в магазин за продуктами харчування, постійно спілкувався з сусідами по вулиці. Вказані обставини підтверджуються показами свідків [PERSON] та [PERSON] , які були надані у судовому засіданні. Окрім того, відповідно до довідки № 540/04-7/07 від 26.03.2019р. [PERSON] до моменту смерті знаходився на обліку в Лівобережному об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України в м. Дніпрі та отримував пенсію за віком. З січня 2016 року по січень 2018 року розмір отриманої пенсії склав 105 673,73 грн. (т.1 а.с.206-207). Аналізуючи вищевказані докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд доходить до висновку, що вимоги щодо зміни [PERSON] черговості одержання права на спадщину після [PERSON] , померлого [INFO] , відсутні, оскільки позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність вище перелічених юридичних фактів у їх сукупності, зокрема, безпорадного стану спадкодавця, за наявності яких у [PERSON] могло виникнути право на зміну черговості спадкування з підстав, передбачених частиною другою статті 1259 ЦК України, самі по собі обставини похилого віку спадкодавця, наявність в нього вікових захворювань та допомога останньому по господарству не можуть бути підставами для висновку, що він знаходився у безпорадному стані. Враховуючи вищевказане, суд доходить висновку про достатність правових підстав для відмови у задоволенні позову у повному обсязі.

Outcome: dismissed