Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-18 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] померла його мати [PERSON] . На час смерті мати [PERSON] проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] . Після смерті матері відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 4,5463 га, яка розташована на території Лучинської сільської ради Попільнянського району Житомирської області та має цільове призначення для ведення особистого селянського господарства. [PERSON] 20 лютого 2014 року склала заповіт яким заповіла вищевказану земельну ділянку позивачу. Спадкова справа після смерті матері позивача не заводилась. Звернувшись до нотаріуса з метою заведення спадкової справи позивач отримав відмову в зв`язку з тим, що минув строк для прийняття спадщини. Позивач вважав, що володіючи заповітом та державним актом на право власності на земельну ділянку він прийняв спадщину і тому може у будь -який час отримати свідоцтво про право на спадщину. Крім того, позивач був зайнятий на роботі, не мав вільного дня. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері закінчився [INFO] . Позивач просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив справу розглядати без його участі. Представник відповідача Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу слухати без участі представника селищної ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21 січня 2019 року Виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 10. Відповідно до Заповіту посвідченого 20 лютого 2014 року секретарем Лучинської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] заповіла земельну ділянку площею 4,5463 га, яка знаходиться на території Лучинської сільської ради своєму синові [PERSON] , [INFO] . Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданого 19 листопада 2019 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо спадкової справі після смерті [PERSON] . Довідкою № 226 від 13 листопада 2019 року Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області передбачено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка села Лучин, Попільнянського району, Житомирської області, постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , до дня смерті [INFO] . На момент її смерті за вищевказаною адресою проживала одиноко. Як вбачається з Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 046437, виданого 15 липня 2004 року, [PERSON] на підставі розпорядження голови Попільнянської РДА від 27 квітня 2004 року № 148 є власником земельної ділянки площею 4, 5463 га, яка розташована на території Лучинської сільської ради, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства. Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області від 19 листопада 2019 року, [PERSON] відмовлено у оформлені спадкових справ і у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно матері [PERSON] , яка померла [INFO] , так як пропущений строку для прийняття спадщини. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що у зв`язку з тим, що він перебував постійно на роботі, майже не мав вихідних, також він є єдиним спадкоємцем померлої [PERSON] за заповітом, інших спадкоємців немає, а тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Outcome: approved