Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-10 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, посилаючись на те, що 31.07.2014 р. між [PERSON] і [PERSON] укладено договір здійснення послуг, за умовами якого відповідач зобовязався за завданням замовника надати послуги по утепленню фасаду будинку,розташованого у с.Олешки, садове товариство «Майський», 26 Харківського району Харківської області, проте відповідач роботу в повному обсязі не виконав, а якість проведених робіт виявилася незадовільною, усунути недоліки та завершити роботу відповідач відмовився, будівельні матеріали зіпсовані та подальшому використання не підлягають. З урахуванням уточнень позовних вимог [PERSON], просив стягнути з [PERSON] збитки, як втрати за зіпсовані матеріали у розмірі 59694 грн., вартість яких визначена на момент проведення будівельно-технічного дослідження, оплачені кошти за виконану роботу в сумі 18366 грн., вартість затрат для демонтажу утеплюючих матеріалів у розмірі 13992 грн., упущену вигоду при опаленні будинку за рахунок утеплення-75270 грн., витрати на проведення досліджень-6098,40 грн., моральну шкоду-5000 грн., судовий збір. На стягненні вартості 1134 грн., як доходів, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, [PERSON] не наполягає. У звязку зі смертю дружини -[PERSON] у серпні 2017 р., частину вимог щодо демонтажу утеплюючих матеріалів, упущеної вигоди, які представник позивача [PERSON] при предявленні уточненого позову просив стягнути на користь [PERSON], позивач [PERSON] просить стягнути на його користь ( а.с. 93-96). [PERSON] позовні вимоги не визнав та надав письмові заперечення, в яких зазначає, що з [PERSON] укладався не договір будівельного підряду, а договір платного надання послуг, сторонами у договорі не обумовлено обсяг робіт, послуги по утепленню виконувались по завданню замовника, відповідно позивач поетапно визначався з обсягом робіт, що мали виконуватися, за що замовник по виконанню робіт на кожному етапі оплачував грошові кошти за фактично виконану роботу, предявлені позивачем фіскальні чеки на придбання деяких будівельних матеріалів вважає неналежними доказами, тому як не містять прізвище покупця та обєкти на яких вони використовувались. Крім того, при укладенні договору позивач був обізнаний про те, що відповідач виконує роботи по мірі своїх можливостей і навичок, що здобув самостійно. [PERSON] не згоден із посиланням [PERSON] на те, що покладені будівельні матеріали зіпсовані та їх неможливо використовувати, тому як такі факти не доведені, причина дефектів не встановлена, роботи здійснювались у 2014 р., експертиза замовлена та проведена у 2015 р. З письмовою вимогою про усунення недоліків [PERSON] до відповідача не звертався ( а.с. 113-126). Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди закрито. Суд, вислухавши пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, оцінивши належність, достовірність наданих доказів, приходить до наступного. Між [PERSON] та [PERSON] 31.07.2014 р. у письмовій формі укладено договір « оплатного надання послуг», відповідно до умов якого [PERSON] зобовязується за завданням замовника ( додаток № 1) надати послуги з утеплення фасаду будинку, а замовник бере на себе обовязок оплатити такі послуги. Вартість послуг, що надаються, згідно п.п. 3,4 договору складають 22100 грн. та оплачуються авансовими платежами. Додаток до договору відповідачем не складено, строк виконання визначено сторонами усно- 2 місяця, тобто до жовтня 2014 р. Будинок 26 садового товариства «Майський» в с.Олешки, де проводились роботи, належить [PERSON] ( а.с. 14-20). Надаючи оцінку правовідносинам сторін суд вважає, що між [PERSON] і [PERSON] укладено договір підряду та виник спір щодо належного його виконання. Відповідно до ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Стаття 839 ЦК України передбачає, що підрядник зобов'язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб. За вимогами ст. 840 ЦК України, якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов'язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок. Підрядник відповідає за невиконання або неналежне виконання роботи, спричинене недоліками матеріалу, наданого замовником, якщо не доведе, що ці недоліки не могли бути ним виявлені при належному прийманні матеріалу. Як пояснив позивач, [PERSON] на місці зробив вимірювання, визначив обсяг робіт, кількість матеріалів, які необхідно придбати. [PERSON] видавав відповідачу на придбання будівельних матеріалів гроші, [PERSON] закуповував матеріал, звітував фіскальними чеками. Роботи почалися 31.07.2014 р. і проводилися бригадою у складі трьох робітників, включаючи відповідача. За домовленістю, щопятниці [PERSON] оплачував [PERSON] за виконані роботи 3000 грн. В подальшому, стали виявлятися недоліки, частину робіт бригада переробляли, проте вони виявлялися неякісними та не влаштовували замовника.Наприкінці вересня 2014 р. спочатку один, а потім другий виконавець залишили роботу, а коли позивач відмовився оплатити залишок суми замовлення-3734 грн., [PERSON], не виконавши всього обєму робіт, відмовився від взятих за договором зобовязань. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 9035 від 27.11.2015 р., проведеного Харківським НДІ судових експертиз ім. Засл.проф. [PERSON] за заявою позивача встановлено, що у житловому будинку № 26 СТ «Майський» м.Олешки були проведені наступні будівельно-монтажні роботи: утеплення фасадів піноплаcтовими плитами пл. 148,7 кв.м., утеплення фасадів пінопластовими плитами, відкосів шириною до 300 мм-10,8 кв.м., облицювання фасадів плитами з пінополістиролу-68,3 кв.м., фарбування фасадів-68,3 кв.м. Фарбування фасадів пл. 148,7 кв.м. та відкосів пд. 10,8 кв.м. не здійснювалось. Вірогідна вартість будівельно-монтажних робіт по утепленню будинку, з урахуванням вартості матеріалів на момент проведення експертизи , складає 100\~946 грн., вартість будівельних матеріалів з урахуванням ПДВ-59694 грн. Вірогідна вартість таких робіт станом на 31.07.2014 р. становить 79500 грн., вартість будівельних матеріалів з урахуванням ПДВ-38237 грн. Під час обстеження експертом досліджуваного обєкту виявлені дефекти у виді нерівності штукатурного шару та стін, відсутності герметизації віконних відливів та влаштування відкосів, відставання утеплювача по кутах будівлі, а в деяких місцях його повна відсутність, нещільного прилягання утеплювача до будівлі, відставання плит полістеролу та тріщини між ними, плям та руйнування місцями штукатурного шару. Основними причинами виявлених порушень щодо повного відшарування і руйнування системи, часткового відшарування є наступні: плити утеплювача наклеєні без попереднього очищення основи, неякісний клеючий склад, незастосування механічних кріплень, не проведення герметизації водозливів і примикань при влаштуванні покрівлі, водостоків, окованих покрівель, не проведення оштукатурення плит ПСБ-С перед нанесенням базового армуючого шару, нанесення клею на плити утеплення без додаткових зусиль, відсутність температурних та деформаційних швів, встановлення плити в «розбіг», знаходження базової армуючої сітки поза робочою зоною. Дефекти облицювального покриття ( тріщини, відшарування, вспучення) виникли через великі перепади по висоті на стикуємих плитах утеплююча ( різна товщина), заповнення штукатурним розчином щілини між плитами утеплювача, армування плит склосіткою без нахльосту полотниц , ненаклеєння додаткових кусків сітки в кутах віконних та дверних блоків, порушення температурно-вологого і технологічного режимів при виробництві робіт. Встановити причини дефектів виконаних будівельно-монтажних робіт можливо при наявності проектної та виконавчої документації, проте така документація відповідачем не складалась. Вірогідна вартість будівельно-монтажних робіт по заміні використаних будівельних матеріалів з урахуванням вартості матеріалів на момент проведення експертизи, складає 134964 грн. При натурному обстеженні також встановлено, що використаний для утеплення будинку пінопласт з одного боку оштукатурений, з іншого боку приклеєний монтажною піною. Пінополістирол пофарбований та вже має деформації, тріщини та сколи. При демонтажі ці будівельні матеріали можуть бути ще більше пошкоджені, тобто їх повторне використовування на утеплення цього будинку неможливе. Якість виконаних будівельно-монтажних робіт з улаштуванням збірної фасадної системи за договором № 1 від 31.07.2014 р. не відповідає вимогам будівельних норм ( а.с.30-59). Відповідач зазначені висновки належними та допустимими доказами не спростував. Доводи [PERSON] та його представника на необгрунтованість претензій щодо якості роботи, тому як договором не обумовлювалась відповідність послуг по утепленню фасаду будинку з дотриманням будівельних норм, послуги виконавець зобовязувався виконати по завданню замовника і саме позивач визначав обсяг робіт та після виконання кожного етапу мав можливість вказати на недоліки, якщо такі мали б місце, суд відхиляє. Укладаючи договір та приступаючи до роботи, відповідач взяв на себе зобовязання по належному виконанню договору та несе відповідальність за якість виконаних ним робіт та за придатності результатів таких робіт. Посилання відповідача на обізнаність [PERSON] про те, що [PERSON] надає послуги та виконує роботу по мірі можливостей і навичок , яких здобув самостійно та не є фахівцем в цієї галузі, не знімає з відповідача відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним проведених робіт. Суд також не приймає твердження [PERSON] про те, що в ході виконання договору позивач змінював вимоги щодо робіт, а саме вимагав здійснити встановлення пінопластових панелей на стіни не у їх первісному вигляді, а бажав змінити форму (обрізати їх півколами), і відповідач повідомляв замовника про можливість виникнення загрози порушення герметичності, але [PERSON] наполягав на цьому. Висновком експертного дослідження встановлено порушення герметичності теплоізоляції не через зміну форми панелей, а по причині дефектів та недоліків робіт. Плити пінополістирольні мають сертифікат відповідності та висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи ( а.с. 24-26). Крім того, відсутні докази того, що відповідач попереджав позивача, що зміна вимог робіт загрожує якості або придатності результатів роботи, як це передбачено ст. 847 ЦК України. Доводи відповідача про те, що він попереджав замовника, що роботи потрібно завершити, оскільки можуть виникнути негативні наслідки, а саме відставання утеплювача, руйнування штукатурного шару та інше, проте у відповідь [PERSON] не розрахувався і обмежив доступ до обєкту не є обгрунтованими та не підтверджені доказами. Позивач пояснив, що він неодноразово звертався до [PERSON] з проханням виправити за свій рахунок недоліки в роботі відповідно до вимог ст. 852 ЦК України, але [PERSON] на такі звернення позитивно не відреагував. Звертаючись до суду з уточненими позовними вимогами, позивач просив стягнути з відповідача вартість зіпсованих матеріалів на момент проведення дослідження-59 694 грн., грошові кошти в сумі 18366 грн., передані [PERSON] за роботу, розмір затрат, необхідний для демонтажу зіпсованих утеплюючих матеріалів-13992 грн. Висновком експертного будівельно-технічного дослідження встановлена вірогідна вартість робіт на час їх виконання у розмірі 79500 грн., включаючи вартість будівельних матеріалів з урахуванням ПДВ-38\~237 грн. З наданих позивачем накладних, фіскальних чеків випливає, що вартість придбаних відповідачем для робіт будівельних матеріалів складає- 45632,12 грн. , авансові платежі за роботу склали -18366 грн. ( а.с. 21-23) . Взаємними розрахунками сторін підтверджено, що [PERSON] отримав відповідну суму і використав їх на придбання матеріалів та окремо йому передано за роботу ( а.с. 27-28). Оскільки відповідач виконав роботу з недоліками, які не можуть бути усунені, а він зобов'язаний відшкодувати позивачу завдані збитки.Суд вважає за необхідно стягнути зазначену суму з відповідача.Приймаючи до уваги, що будівельні матеріали були придбані у 2014 р., то стягненню підлягає саме підтверджена доказами сума на час проведення робіт, а не на час складання висновку експертизи у 2015 р. Разом з тим, вимоги позивач про стягнення затрат на демонтаж будівельних матеріалів- 13992 грн. та упущеної вигоди при опаленні будинку за рахунок його утеплення в сумі 75\~270 грн. не знайшли свого підтвердження та відображення у висновку експерту, на який [PERSON] посилається, та не є обгрунтованими. Суд зазначає, що позивачем не замовлялось та не проводилось обчислення розміру неотриманих доходів (упущеної вигоди), хоча першорядне значення має визначення достовірності (реальності) тих доходів, які потерпіла особа припускала отримати за звичайних умов. Водночас за правилом ст. 322 ЦК України власник несе тягар утримання належного йому майна, а тому встановлення розміру упущеної вигоди за рахунок належного утеплення будинку має бути доведена належними доказами. Відповідно до ст. 611 ЦК України моральна шкода може відшкодовуватись в разі порушення зобов'язання, якщо це передбачено договором або законом. Відповідальність підрядника за істотне порушення договору підряду регулюється ст. 858 ЦК України, яка не передбачає такої відповідальності. Крім того, позивач не надав доказів того, що домовленість між сторонами по виконанню робіт передбачала відшкодування моральної шкоди у разі порушення зобов'язаннь.За таких обставин вимоги в частині стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягають. Частина 4 ст. 853 ЦК України визначає, що у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. Як випливає з листа Харківського НДІ судових експертиз позивачем оплачена вартість експертного дослідження в сумі 6098,40 грн. Згідно з вимогами ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. До витрат, повязаних з розглядом справи, належать у тому числі витрати, повязані з проведенням експертизи. Суд вважає такі витрати покласти на відповідача, оскільки експертизою встановлені дефекти та недоліки у проведених [PERSON] роботах, порушення вимог будівельних норм . При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в сумі 1392,80 грн. За правилами ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.З огляду на часткове задоволення позовних вимог [PERSON] суд стягує з відповідача на його користь судовий збір у розмірі 529,26 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial