Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-04 00:00:00

[PERSON] (далі Позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що 20 березня 2000 року вона зареєструвала шлюб з [PERSON] та проживала з ним разом до січня 2017 року. Від шлюбу сторони мають дитину [PERSON], [INFO]. Позивач зазначає, що спільне життя з Відповідачем не склалось. Шлюбні відносини між ними фактично припинені. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу\~ Позивач вважає неможливим. Спільне господарство не ведеться. Через органи РАЦСУ Відповідач розлучатись не бажає. Позивач просить, шлюб між ним та [PERSON] розірвати. Позивач в судове засідання не зявилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. \~Відповідач в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, відповідно до частини пятої статті 74 ЦПК України, а саме у встановленому законом порядку на адресу його останнього відомого місця проживання були направлені судові повістки разом із розписками, які повернулися до суду з відміткою Укрпошти вручено особисто 08 квітня 2017 року та про те, що Відповідач належним чином повідомлений свідчить телефонограма від 04 травня 2017 року, причини неявки суд не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі доказів. Відповідно до повідомлення УДМС в Житомирській області від 08 квітня 2017 року, [PERSON] зареєстрований за адресою: [INFO]. Відповідно до частини другої статті 110 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред'являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров'я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них. В свою чергу, відповідно до частини першої статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Зі згоди Позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 224 ЦПК України. Відповідно до приписів частини другої\~статті 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки сторони не підтримують подружні стосунки. Судом встановлено, що 20 березня 2000 року\~ виконавчим комітетом Жовтневої сільської ради Попільнянського району, актовий запис № 2, зареєстровано шлюб між [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], яка після державної реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на «Соломенна», що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюб серії I-ТП № 271514. \~\~\~\~\~\~\~ \~\~ \~Відповідно\~\~ до частин другої \~ статті\~ 112 СК України\~суд постановляє рішення про розірвання\~\~ шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них,\~\~ інтересам\~\~ їхніх\~\~ дітей,\~\~ що мають істотне значення.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~ Згідно зі\~статтею 24 СК України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (стаття\~ 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. \~\~\~ \~\~ Відповідно до\~статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до частини другої \~статті 114 Сімейного кодексу України\~-\~\~ у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. \~\~\~\~\~ \~ Згідно з частиною третьою \~статті 115 Сімейного кодексу України\~- документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 35 Постанови Пленуму від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розяснено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 88 ЦПК України та керуватися тим, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. \~\~\~\~\~\~\~\~\~

Outcome: approved