Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-26 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до Будинкоуправління № 2 Одеської квартирно-експлуатаційної частини району про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок порушення прав споживача, посилаючись на те, що 27 квітня 2010 року між [PERSON] та Будинкоуправлінням Одеської КЕЧ в особі начальнику БУ № 2 Одеської КЕЧ району - Сичова В.В. було укладено Договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій . Предметом цього Договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у вищезазначеному будинку. В травні 2013 року до Будинкоуправління № 2 Одеської КЕЧ району мешканцями будинку, розташованого по [ADDRESS] була направлена заява з проханням про усунення замикань в розподільному щиті на майданчику та заміні автомата відключення електричного струму. Згідно з п.п.2п.11 Договору Споживач (власник квартири) зобов'язаний своєчасно інформувати Виконавця (БУ № 2 Одеської КЕЧ) району про виявлення несправностей в інженерних мережах, конструктивний елементах належного йому приміщення. У свою чергу власник зобов'язаний забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно з законодавством (п.п.1 п.13 Договору). 7 липня 2013 року виявилось, що внаслідок дій працівника Будинкоуправління № 2 Одеської КЕЧ району електрика [PERSON], якого було направлено для проведення ремонтних робіт, вийшов з ладу не тільки не тільки автомат відключення розподільного струму, розподільний щит, а також при наступному замиканні, ледве не виникла пожежа у квартирах [NUMBER] та [NUMBER] будинку [ADDRESS]. Причиною цього, стало те, що на один автомат відключення електричного струму квартири [NUMBER] за вказаною адресою були також підключенні дроти і квартири [NUMBER], внаслідок чого відбулося перевантаження електромережі. Через таку недбалість з боку працівника БУ № 2 Одеської КЕЧ частини району усі електроприлади квартир [NUMBER] та [NUMBER], які були на той момент під єднанні до електромережі були зіпсовані, а саме в квартирі позивачів вийшли зі складу наступні прилади: зарядний пристрій для мобільного телефону Iphone 4 - 1 шт. (150 гривень); маршрутизатор (Wi-Fi - розтер та послуги з налаштування пристрою) - 1 шт. (350 грн.); комп'ютерний блок живлення - 1шт. (800 грн.); оперативна пам'ять комп'ютера (46 В) - 1 шт. (1000 грн.); звукові колонки до персонального комп'ютера - 2 шт. (усього 560 грн.) та DVD - програвач Sony DAV-FX9K (5800 грн.). Таким чином власнику квартири [NUMBER] позивачу по справі [PERSON] завдано матеріальних збитків на загальну суму - 8660 гривень. Позивачка [PERSON] є матір'ю позивача [PERSON] та іноді мешкає у вказаній квартирі. В той день коли ледь не відбулася пожежа у квартирі сина, позивачка знаходилася в квартирі і події, що відбулися вночі з вищевказаних причин, завдали моральної шкоди обом позивачам. Моральна шкода полягає в тому, що події, які відбулися сталися вночі, коли позивачі відпочивали у своїх кімнатах, а задимленість у квартири, дуже перелякала їх, тому що загрожувала життю та здоров'ю. Оскільки і на теперішній час залишається загроза ймовірність спалаху електричних елементів у квартирі, позивачі не мають можливості надовго залишити квартиру без нагляду, все це викликає у позивачів моральний дискомфорт, постійне почуття тривоги, перешкоди для активного громадського способу життя. Моральну шкоду позивач [PERSON] оцінює в розмірі 10000 гривень, позивачка [PERSON] у розмірі 20000 гривень, яку просять стягнути з відповідача. В судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги своїх довірителів підтримав з підстав викладених у позовній заяві, просив суд стягнути на користь позивача [PERSON] суму завданої матеріальної шкоди у розмірі 8660 гривень, моральну шкоду у розмірі 10000 гривень, на користь позивачки [PERSON] стягнути моральну шкоду у розмірі 20000 гривень. Позивачка [PERSON] приймаючи участь в судових засіданнях показала суду, що юридичним власником кв.[ADDRESS] є її син - [PERSON], вона в даній квартирі не зареєстрована, але фактично постійно проживає. У липні 2013 року вночі з 06 на 07 липня, після 24-години, вона відчула шум, перелякалася, а потім квартира наповнилася димом. Знаходячись у квартирі вона дуже перелякалася, тому що як би їх не було вдома, то сталася б пожежа. Ці події негативно вплинули на стан здоров'я. Вважає, що їй завдана моральна шкода, розмір якої [PERSON] визначила в сумі 20000 гривень. Представник відповідача - Будинкоуправління № 2 Одеської КЕЧ району в судовому засіданні заперечував проти позову, з наступних підстав. Так представник відповідача вказує, що [PERSON] проживає та зареєстрована за адресою [ADDRESS]. Позивачами не доведено факт перебування [PERSON] в квартирі [ADDRESS], в той день коли сталася пожежа, і як наслідок завдання їй моральних збитків. Далі представник відповідача вказує, що твердження позивачів про перевантаження електромережі, 07.06.2013 року, яке начебто сталося з вини працівника БУ №2 [PERSON], не відповідає дійсності, тому що, що працівник БУ №2 електрик [PERSON] виконував ремонті роботи у вказаному будинку у травні 2013 року, а подія сталася у липні 2013 року, то у діях їхнього працівника та перевантаженням відсутній причинно-наслідковий зв'язок. Відповідач звертає увагу суду, що позивачем взагалі до суду не були надані документи, які б підтверджували наявність у позивача пошкоджених внаслідок аварії речей. Оскільки позивачі не довели, що моральна шкода заподіяна саме протиправними діями відповідача, недоведена жодними доказами по справі наявність моральної шкоди та душевних страждань у позивачів, тов. задоволенні позову і щодо стягнення моральної шкоди слід - відмовити. Суд, вислухавши пояснення позивачки, представника позивача, представника відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], на підставі договору дарування від 25.05.2010 року, укладеного між [PERSON], [PERSON] (Дарувальники ) з одного боку та між [PERSON] з іншого боку (Обдарований), посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу [PERSON]. Стороною позивачів та відповідача не заперечувалося, що у квартирі [ADDRESS] крім власника житла - [PERSON] ніхто не зареєстрований. 27.04.2010 року між Будинкоуправлінням № 2 Одеської квартирно-експлуатаційної частини району в особі начальнику БУ №2 Одеської КЕЧ р-ну Сичова В.В., що діє на підставі Положення, затвердженого начальником КЕВ м. Одеси 18.01.2001 року (далі - виконавець), з однієї сторони і [PERSON], що є власником квартири, (далі споживач) з іншої сторони, уклали цей Договір про таке: 1. Предметом цього договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків та споруд та прибудинкових територій (далі послуги), у житловому будинку [ADDRESS], а споживачем - забезпечення своєчасної оплати таких послуг за встановленим тарифом у строк та на умовах, що передбачені цим Договором.2. Виконавець надає послуги відповідно до затвердженого рішенням органу місцевого самоврядування тарифу, його структури, періодичності та строків надання послуг, копія якого додається до цього Договору. 3. Розмір щомісячної плати за надані послуги на дату укладення цього договору становить згідно тарифам, затвердженим Одеської міської Радою. Главою Договору «Права та обов'язки сторін» визначено, що споживач має право на: своєчасне отримання послуг належної якості згідно із законодавством; усунення виконавцем виявлених недоліків у наданні послуг у встановлені законодавством строки; зменшення розміру плати за надані послуги у разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості у визначеному законодавством порядку; відшкодування збитків, заподіяних його майну та (або) приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; своєчасне отримання від виконавця інформації про перелік послуг, структуру тарифу, загальну суму місячного платежу, норми споживання, режим надання послуг, їх споживчі властивості тощо; проведення перевірки кількісних та якісних показників надання послуг в установленому Кабінетом Міністрів України порядку; зменшення розміру плати за перевищення строків проведення ремонтно-профілактичних робіт та отримання компенсації за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відбудовних робіт у розмірі, встановленому законодавством; внесення за погодженням з виконавцем у договорі змін, що впливають на розмір плати за послуги. Споживач зобов'язаний: оплачувати послуги в установлений цим договором строк; своєчасно інформувати виконавця про виявлення несправностей в інженерних мережах, конструктивних елементах належного йому приміщення; дотримуватися санітарно-гігієнічних та пожежних правил; забезпечувати безперешкодний доступ представників виконавця за наявності у них відповідного посвідчення до мережі, арматури та розподільних систем з метою: ліквідації аварій - цілодобово, встановлення і зміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення профілактичного огляду - згідно з вимогами нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; у разі несвоєчасного внесення платежів сплачувати пеню у розмірі, встановленому законом/договором; проводити за рахунок власних коштів ремонт квартири, нежитлового приміщення у житловому будинку; своєчасно вживати заходів до усунення пов'язаних з отриманням послуг неполадок, що виникли з власної вини; дотримуватися вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення ремонту, реконструкції та переобладнання приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг; своєчасно проводити підготовку квартири, нежитлового приміщення у житловому будинку та технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; проінформувати у десятиденний строк виконавця про втрату права на пільги. Виконавець має право: вимагати від споживача дотримання вимог правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, експлуатації житлових та нежитлових приміщень у житлових будинках, санітарно-гігієнічних і протипожежних правил та інших нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; доступу, зокрема несанкціонованого, у квартиру, нежитлове приміщення у житловому будинку споживача для ліквідації аварії відповідно до встановленого законом порядку, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічного і профілактичного огляду; нараховувати у разі несвоєчасного внесення споживачем плати за надані послуги пеню у розмірі, встановленому законом/договором; вимагати від споживача своєчасного проведення робіт з усунення пов'язаних з отриманням послуг неполадок, що виникли з вини споживача, або відшкодування вартості зазначених робіт; вносити за погодженням із споживачем у договір зміни, що впливають на розмір плати за послуги. Виконавець зобов'язаний: забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно із законодавством; подавати споживачеві в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік послуг, структуру тарифу, загальну суму місячного платежу, норми споживання, режим надання послуг, їх споживчі властивості тощо; утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки; розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживача і проводити відповідний перерахунок розміру плати за послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, зниження кількісних і якісних показників; сплачувати споживачеві компенсацію за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відбудовних робіт відповідно до методики, затвердженої центральним органом виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства; своєчасно ознайомлювати споживача з нормативно-правовими актами у сфері житлово-комунальних послуг; своєчасно проводити за рахунок власних коштів роботи з усунення пов'язаних з наданням послуг неполадок, що виникли з його вини; відшкодовувати споживачеві збитки, завдані його майну та (або) приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров'ю споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку житлового будинку та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Відповідно до розділу даного Договору «Відповідальність сторін» - «Виконавець» несе відповідальність згідно з законом за неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю або здоров'ю, шляхом відшкодування збитків. Відповідно до статті 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Таким чином договір про надання послуг є двостороннім та таким, що вважається укладеним з моменту досягнення згоди за всіма істотними умовами (ст.638 ЦК). Згідно зі статтею 902 ЦК України Виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним перед замовником за порушення договору в повному обсязі. За правилами встановленими ч.1ст.906 ЦК України, збитки завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем лише за наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Стороною позивачів обґрунтування позову полягає саме у доведеності неналежного виконання договору про надання послуг працівником БУ № 2 електриком [PERSON], який у травні 2013 року, не належним чином виконав роботи по усуненню недоліків у роботі розподільного щита та автомата відключення електричного струму, внаслідок чого сталася аварія в квартирах [NUMBER] та [NUMBER] зазначеного будинку, а позивачу [PERSON] завдано матеріальних збитків, у зв'язку з пошкодженням приладів, що знаходилися в його квартирі, загальна вартість яких складає 8660 гривень. Відповідно до ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Позивачами та їхнім представником в якості доказів по справі надані наступні документи: заява на ім'я начальника ДЄУ КЕЧ від [PERSON], [PERSON]., в якій вказується, що працівником ДЕУ КЕЧ електриком [PERSON] по заявці, у травні 2013 року проводилися роботи по усуненню замикань у електричному щиті на площадці та заміні автомату. Далі в заяві зазначено, що внаслідок цих робіт 07.07.2013 року з'ясувалося, що на один автомат в квартиру [NUMBER] були виведені проводи і кв. [NUMBER], що зі збільшенням навантаження двох квартир (3 бойлера, 2 холодильника та інше) вигорів не тільки автомат, але й електричний щит, а також при сильному замиканні ледве не виникла пожежа в квартирах [NUMBER] та [NUMBER], у квартирі [NUMBER] згорів комп'ютер, в квартирі [NUMBER] згорілі - ДВД «Соні», роутер на Інтернет, зарядний пристрій на телефон «Айфон-4», просять вжити заходи до їхнього працівника та відшкодувати шкоди, щоб уникнути звернення до суду; акт, в якому відсутня дата його складання, підписаний мешканцями квартир [NUMBER], [NUMBER] будинку [ADDRESS], з якого вбачається, що дані особи, засвідчили той факт, що вночі з 06 на 07 липня 2013 року в кв.[NUMBER] та [NUMBER] по вулиці Рекордній в м. Одесі сталося замикання в щитку, яке, у зв'язку з халатним відношенням до своєї роботи, допустив електрик ДУ № 2 [PERSON], внаслідок замикання в квартирі [NUMBER] згорів роутер, зарядка на телефон «Айфон-4» , блок живлення до ПК, оперативна пам'ять, колонки до ПК, ДВД «Соні», у квартирі [NUMBER] згорів комп'ютер. Відповідно до ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позивачем не доведено фактів того, що саме неякісне виконання робіт за договором про надання послуг працівником БУ № 2 електриком [PERSON], який у травні 2013 року, не належним чином виконав роботи по усуненню недоліків у роботі розподільного щита та автомата відключення електричного струму, стало причиною аварії в квартирах [NUMBER] та [NUMBER] зазначеного будинку, тому що думка мешканців будинку, викладена в заяві та складеному ними акті, не може бути належним підтвердженням недбалого відношення електрика до виконання своїх обов'язків, внаслідок чого сталася аварія, та були зіпсовані особисті речі позивача. Суд враховує, що вказані особи не мають спеціальної освіти, для того щоб зробити ці висновки, а до спеціалістів, які мають повноваження встановити дані факти позивачі не зверталися. Суд відмовляючи позивачу [PERSON] у задоволенні позову про стягнення матеріальних збитків на суму 8660 гривень, у зв'язку з пошкодженням приладів, що знаходилися в його квартирі під час аварії, також враховує, що [PERSON] як власник квартири та особа, з якою представником відповідача укладений договір про надання послуг, сам до БУ №2 КЕЧ району з заявами та скаргами про неналежне надання послуг, не звертався, акт наданий до суду власником квартири [PERSON] та представниками БУ №2 КЕЧ району не підписаний, в наданій до суду заяві також відсутні підписи власника квартири [NUMBER]. Крім того, позивачем [PERSON] в повному обсязі не були надані до суду письмові докази (чеки, квитанції, паспорти) підтверджуючи наявність у нього пошкоджених предметів, перелічених у позовній заяві, та розмір їхньої вартості. В судовому засіданні допитана свідок [PERSON], яка проживає в [ADDRESS] та підтвердила факти викладені у позовній заяві [PERSON] та [PERSON] Свідок [PERSON] в залі суду пояснив, що працює електриком у Будинкоуправлінні № 2 Одеської КЕЧ, та після аварії, що сталася в квартирах [NUMBER] та [NUMBER] будинку [ADDRESS], саме він виходив на місце з тим, щоб відновити електропостачання в цих квартирах. Свідок показав, що причиною аварії стало саме не професійне виконання іншим електриком БУ №2 [PERSON] своїх обов'язків. Оцінюючи покази свідка [PERSON], суд вважає, що в сенсі ст. 58,[NUMBER] ЦПК України, його пояснення не можуть бути належними та допустимими доказами, оскільки вони не стосуються предмету доказування, які повинні бути підтверджені певними засобами доказування. Таким чином, з підстав, викладених вище у мотивувальній частині рішення випливає, що встановити наявність обставин, які дають підстави для покладення на представника відповідача обов'язку відшкодувати матеріальну шкоду, завдану неналежним виконанням договору про надання послуг, не можливо. Стосовно позовних вимог [PERSON] про стягнення моральної шкоди у розмірі -10000 гривень, та позову [PERSON] про стягнення моральної шкоди у розмірі - 20000 гривень, суд дійшов наступних висновків. Згідно зі ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок порушення її прав. Як зазначено в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до ст.137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (не майнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат не майнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Суд, відмовляючи в позові про відшкодування моральної шкоди, приймає до уваги, що позовні вимоги про стягнення моральної шкоди є похідними від встановлення судом вини працівника представника відповідача, пов'язаної з невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, тому відмовляючи в задоволенні позову в частині стягнення збитків, відмовляє і в задоволенні позову про стягнення моральної шкоди.

Outcome: dismissed