Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-16 00:00:00

[PERSON] , від імені та в інтересах якої діє адвокат Волошина Ірина Вікторівна звернулась до Бериславського районного суду Херсонської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. В своїй позовній заяві посилається на те, що на підставі рішення Бериславського районного суду Херсонської області від 28 вересня 2017 року, було стягнуто з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. На підставі вказаного рішенні видано виконавчий лист та відділом державної виконавчої служби Бериславського районного управління юстиції відкрито виконавче провадження. Відповідач сплачує аліменти не в повному обсязі, у зв`язку чим утворилася заборгованість. Згідно довідки-розрахунку від 03.10.2019 року за період з 09.10.2017 року по вересень 2019 року заборгованість складає 7 401, 83 гривень. Враховуючи положення ст. 196 СК України з відповідача підлягає стягненню пеня у розмірі заборгованості по аліментам у сумі 7 401, 83 грн. Для вирішення спору, позивачка вимушена була звернутися до адвоката, її витрати на оплату послуг адвоката становлять 2 000,00 гривень. У зв`язку з викладеним просить, стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] неустойку (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 09.10.2017 року по 30.09.209 року в розмірі 7 401, 83 грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 15.10.2019 року провадження у даній справі було відкрито в загальному порядку. 30.10.2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що [PERSON] має заборгованість по сплаті аліментів, яка утворилася внаслідок збільшення прожиткового мінімуму. В своєму відзові посилається на те, що у нього помер батько, якому він проводив поховання, на даний час хворіє мати, якій він допомагає матеріально. В 2016 році він уклав шлюб, від якого [INFO] у нього народився син [PERSON] , дружина знаходиться в декретній відпустці по догляду за дитиною і отримує допомогу в розмірі 860, 00 гривень. Просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] в повному обсязі. Ухвалою суду від 07.11.2019 року справу було призначено до судового розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення, з`явилася її представник-адвокат Волошина І.В. Відповідач у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення з`явилася його представник-адвокат Мальцева Т.В. Суд вирішує питання про можливість розгляду справи у відсутність позивача та відповідача. Заслухавши думку учасників процесу, які не заперечували проводити розгляд справи у відсутність позивача та відповідача, суд вирішив за можливим розглянути справу без участі позивача та відповідача. Представник позивача за договором [PERSON] , в судовому засідання наполягала на задоволенні позовних вимог з підстав викладених у позовній заяві. Просила суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] неустойку (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 09.10.2017 року по 30.09.209 року в розмірі 7 401, 83 грн. та судові витрати. Представник відповідача за договором [PERSON] в судовому засіданні підтримала відзив на позовну заяву, просила в задоволенні позову відмовити. У відповідності до ч.1 ст.81, ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до п.п. 3,4 п. 5 ст. 12 ЦПК України - суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє їхніх прав у випадках встановлених нормами ЦПК України. Заслухавши представників позивача та відповідача, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в м. Берислав, Херсонської області, народилася [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Бериславського райуправління юстиції 02 серпня 2002 року, актовий запис № 72 (а.с. 10). Згідно вказаного свідоцтва вбачається, що в графі батьки вказано: Батько - [PERSON] , Мати - [PERSON] (а.с. 10). Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 28 вересня 2017 року, було стягнуто з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття (а.с. 6-7). На підставі вказаного рішенні 12.10.2017 року видано виконавчий лист (а.с. 8-9). Згідно довідки-розрахунку від 03.10.2019 року за період з 09.10.2017 року по вересень 2019 року заборгованість складає 7 401, 83 гривень (а.с. 11-12). Згідно ч. 3 ст. 195 Сімейного кодексу України розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом. Відповідно до ч. 1 ст. 196 Сімейного кодексу України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Дана норма передбачена главою 15 СК України, яка регулює правовідносини щодо обов`язку матері, батька утримувати дитину до досягнення нею повноліття та, відповідно до ст.201 СК України, може бути застосована також до відносин щодо обов`язку батьків утримувати повнолітніх дочку, сина (глава 16 СК України), а також відповідно до ст.274 СК України до відносин щодо обов`язку по утриманню інших членів сім`ї та родичів (глава 22 СК України). Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначена у статті 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявністю її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відповідач не надав суду доказів на підтвердження поважної причини прострочення сплати аліментів. З урахуванням того, що згідно з положеннями СК України аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, тому за змістом ст.196 СК України пеня нараховується не на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилося стягнення аліментів. Тобто, правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. Зазначений висновок висловила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25.04.2018 року, винесеній у справі № 572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18), відступивши від правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду України від 01.07.2015 року справі № 6-94цс15. Такий підхід Верховного Суду до розрахунку пені застосований також Касаційним цивільним судом в постановах від 12.09.2018 року у справі №759/9457/15-ц, від 17.10.2018 року у справі №359/9950/16-ц, від 05.12.2018 року у справі №372/264/15-ц. Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі №572/1762/15-ц та від 03.04.2019 року у справі №333/6020/16-ц, розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. Даний розмір неустойки (пені) перевищує 100 відсотків заборгованості, тому з відповідача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів у розмірі загальної суми заборгованості по аліментам згідно розрахунку заборгованості по аліментах, що становить 7 401, 83 грн. Суд погоджується з наведеним розрахунком, оскільки він виконаний із застосуванням правового висновку Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі №572/1762/15-ц та від 03.04.2019 року у справі №333/6020/16-ц. Враховуючи, що сума неустойки (пені) за порушення відповідачем аліментних зобов`язань перевищує суму заборгованості по даному аліментному зобов`язанню, суд прийшов до висновку про стягнення пені в межах наявної заборгованості по аліментам, а саме 7 401, 83 грн. За таких обставин, враховуючи принцип диспозитивності цивільного судочинства, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів у розмірі 7 401, 83 грн. Згідно ч. 3 та ч. 4 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Так позивачем надано договір про надання правової допомоги від 09.10.2019 року, розрахунок до Договору про надання правової допомоги б/н від 09.10.2019 року, квитанцію від 09.10.2019 року на суму 2 000, 00 грн., ордер. Суд дійшов висновку, що розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним із: складністю справи та виконаними адвокатом робами; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони. В зв`язку з чим, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 2 000, 00 грн. в рахунок відшкодування витрат на професійну правничу допомогу. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки [PERSON] , у відповідності до ст. 5 Закону України Про судовий збір, звільнена від сплати судового збору за подання до суду цього позову, суд, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, вважає за необхідне судовий збір у розмірі 768,40 грн. покласти на відповідача. На підставі викладеного, в межах заявлених вимог, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства,

Outcome: approved