Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Оніпко Наталя Олександрівна,звернувся до суду з позовом до Добропільської міської ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] . Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді однокімнатної квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 23.12.1997 року. Право власності зареєстровано за померлою в бюро технічної інвентаризації м. Добропілля. За життя мати позивача заповіт не склала. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину не має, оскільки інших дітей у [PERSON] не було, у шлюбі спадкодавець також не перебувала. За оформленням спадщини після смерті [PERSON] ніхто крім позивача не звертався. Батьки спадкодавця [PERSON] та [PERSON] спадщину після смерті дочки не прийняли, за оформленням спадщини до нотаріуса не звертались. 14 квітня 2021 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Добропільського міського нотаріального округу Донецької області Молодняк Л.П. із заявою про бажання прийняти спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину. Однак нотаріусом була видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14 квітня 2021 року № 93/02-31, так як строк подання заяви про прийняття спадщини терміном у шість місяців, встановлений ст. 1270 ЦК України, позивачем пропущений. Позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері у зв`язку з тим, що перебував на військовій службі з 08 жовтня 2019 року по 07 квітня 2021 року. Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця сплинув 12 грудня 2020 року, а до нотаріуса позивач звернувся 14 квітня 2021 року, тож пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини склав чотири місяці, що не є занадто великим. Враховуючи викладене, а саме те, що позивач не зміг вчасно звернутись до нотаріуса, оскільки перебував на строковій військовій службі, а також те, що позивач не мав наміру злісно ухилятись від прийняття спадщини і строк, який він пропустив не є тривалим, представник позивача просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , тривалістю чотири місяці. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача адвокат Оніпко Н.О. у судове засідання не з`явилась, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у її відсутність, на задоволенні вимог наполягає, проти заочного розгляду не заперечує. Представник відповідача Добропільської міської ради. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою, доказів поважності своєї неявки або заяви про розгляд справи за відсутності відповідача до суду не надходило. Відзив на позовну заяву від відповідача до суду також не надходив. Треті особи: [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити. Відповідно до ст. 223 ЦПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. На підставі ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за умови належного повідомлення відповідача про дату, час та місце судового засідання, неявки останнього в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, неподання ним відзиву і якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У відповідності до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Так, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 15 червня 2020 року Добропільським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с.19). Дошлюбне прізвище [PERSON] « [PERSON] » (а.с.17). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , яка належить померлій на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23 грудня 1997 року (а.с.12), що також підтверджується копією паспорту на вказану квартиру (а.с.13-16). Зареєстрована [PERSON] також була за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується відповіддю відділу реєстрації Добропільської міської ради Донецької області № 16-23/353 від 15.04.2021 року (а.с.48). Постановою приватного нотаріуса Добропільського міського нотаріального округу Молодняк Л.П. від 14 квітня 2021 року № 93/02-31 було відмовлено [PERSON] в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки ним було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.21). 14 квітня 2021 року за заявою [PERSON] , [INFO], була відкрита спадкова справа після смерті [PERSON] № 73/2021 (а.с.43-54) Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як установлено судом, позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою в порядку визначеному законодавством України про прийняття спадщини, оскільки перебував на військовій службі з 08 жовтня 2019 року по 07 квітня 2021 року (а.с.22-30). З огляду на викладене суд вважає, що причини пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, є поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] , суд вважає його вимоги є доведеними, обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved