Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-20 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні квартирою та стягнення моральної шкоди. Позивачі обґрунтовували свій позов тим, що приблизно з осені 2017 року мешканці другого під`їзду в житловому будинку [ADDRESS] почали відчувати неприємний запах у під`їзді. З часом, у сусідніх квартирах, що межують поряд з кв. [ADDRESS] (квартира відповідача) почали заповзати цвіркуни та інші екзотичні комахи. Вважають, що квартира відповідача використовується для розведення цвіркунів, тарганів та інших небезпечних комах з метою продажу. В обґрунтування своїх позовних вимог в якості доказу позивачами було надано до суду копії звернень та копії відповідних відповідей на звернення Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району, які датовані від 21.05.2018 р. №К-0420 та від 05.06.2018 р. №Ко-0512, копію акту обстеження ТОВ «Місто для людей» від 05.06.2018 р., копію акту обстеження під`їзду будинку [ADDRESS] від 16 травня 2018 року, копії відповідей Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, Запорізької місцевої прокуратури № 3, Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області, роздруківки діалогу із соціальної мережі, копію довідки щодо звернення [PERSON] до відділу поліції, копію звернення до міського голови вх. від 25.05.2018 р., копію колективного звернення від 15.05.2019 р. На думку позивачів, відповідач вчиняє незаконні дії з розведення комах, і всі співвідповідачі за цим позовом потерпають від смороду, страху розповсюдження небезпечних хвороб та страху, що ці комахи можуть заповзти до них у помешкання. Позивачі просять зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди у користуванні житловим приміщенням шляхом ліквідації всіх комах, що знаходяться у квартирі [ADDRESS] та стягнути моральну шкоду у розмірі 130\~000,0 грн. солідарно по 32\~500 грн. для кожного позивача. 09 червня 2020 року ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження. 20 січня 2021 року винесено ухвалу, якою клопотання представника позивача про приєднання документів до матеріалів справи задоволено. Долучено до матеріалів справі довідку щодо звернення [PERSON] до відділу поліції. Клопотання представника позивача про виклик свідків задоволено. Надано представнику відповідача, адвокату Черкашину І. І., додатковий час на надання додаткового відзиву на додаткові документи, залучені до матеріалів справи. Підготовче провадження закрито на призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Відповідач в своєму відзиві заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі. Посилався на те, що позовна заява не містять належних та допустимих доказів, які б беззаперечно свідчили про будь-які протиправні дії з боку відповідача, про незадовільний санітарний стан його квартири, та те, що відповідач використовує належну їй квартиру не за цільовим призначенням та вирощує в ній комах. Вважає, що посилання в тексті позовної заяви на звернення до багатьох інших державних та комунальних органів влади не підтверджують наявність фактичних обставин, на які посилаються позивачі. Навпаки, додані до позовної заяви відповіді на скарги позивачів спростовують їх доводи. Зазначив, що відповіді на звернення Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району, що датовані від 21.05.2018 р. №К-0420 та від 05.06.2018 р. №Ко-0512, не свідчать про якісь протиправні дії відповідача, а лише містять інформацію про те, що «під час обстеження було встановлено, що запах в під`їзді відсутній, проте на балконі [PERSON] відчувається неприємних запах протухлої риби». Вважає, що Акт обстеження ТОВ «Місто для людей» від 05.06.2018 р. також не підтверджує наявність фактичних обставин зазначених у тексті позовної заяви. Вказаний акт містить лише інформацію про те, що неприємний запах невідомого походження є на балконі в квартирі [ADDRESS] (квартирі [PERSON] ). На роботу вентиляційних каналів скарг від жильців по стояку кв. [ADDRESS] не надходило. Стосовно Акту обстеження під`їзду будинку [ADDRESS] від 16 травня 2018 року, яким було встановлено, що «в під`їзді під дверима квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] запах відсутній. Заявницею ( [PERSON] ) представлено банку з комахами незрозумілого походження, які за її словами, заповзають на балкон її квартири», представник відповідача вважає, що суб`єктивна думка [PERSON] з цього приводу не є доказом вчинення відповідачем якихось протиправних дій відповідача. Це ґрунтується лише на власному баченні та бажанні [PERSON] які не є доказами в розумінні ст.ст. 76-81 ЦПК України. Представник відповідача заперечував проти використання у якості доказів - відповідей Дніпровського ВП ГКНП в Запорізькій області, Запорізької місцевої прокуратури № 3, Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області та зазначає, що вони є неінформативними та не підтверджують вчинення жодних порушень з боку відповідача. Дані листи є лише свідченням оскаржень позивачами нібито протиправної поведінки відповідача, які не знайшли свого підтвердження у даних відповідях. В судовому засіданні позивачка [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі та пояснила, що два місці тому, мабуть вивезли всіх комах, оскільки на даний час відсутній сморід у її квартирі. Інші позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили. Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі посилаючись на те, що позовні вимоги є не обґрунтованими, не доведеними, базуються лише на припущеннях позивачів, а отже задоволенню не підлягають. Заслухавши сторін, дослідив матеріали справи, а також докази надані в обґрунтування позовних вимог, суд дійшов наступних висновків. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст. ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Судом встановлено, що Позивач 1, [PERSON] , є власником кв. [ADDRESS] на підставі договору дарування від 24.06.2008 р. № 1243. (а.с. 12-13) Позивач 2, [PERSON] , є власником 1/3 частки кв. [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 10.07.2006 р. (а.с. 14-16) Позивач 3, [PERSON] , є власником кв. [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 30.08.2019 року. (а.с. 19-20) Позивач 4, [PERSON] , є власником кв. [ADDRESS] , на підтвердження зазначено до позову було додано копію технічного паспорту на квартиру. (а.с. 17-18) Відповідач, [PERSON] , є власником 2/3 частки кв. [ADDRESS] на підставі договору дарування від 14.12.2004 р. № 3166, що підтверджується доданою до позову інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. (а.с. 42) Позивачі зазначають, що приблизно з осені 2017 року мешканці другого під`їзду в житловому будинку [ADDRESS] почали відчувати неприємний запах у під`їзді. З часом, у сусідніх квартирах, що межують поряд з кв. [ADDRESS] (квартира відповідача) почали заповзати цвіркуни та інші екзотичні комахи. Вважають, що квартира відповідача використовується для розведення цвіркунів, тарганів та інших небезпечних комах з метою продажу. Вважають, що саме відповідач вчиняє незаконні дії з розведення комах, тому наполягає на задоволенні позову. В якості доказів зазначеному у позові позивачем було надано до суду копії звернень та копії відповідних відповідей на їх звернення Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району, від 21.05.2018 р. №К-0420 та від 05.06.2018 р. №Ко-0512, копію акту обстеження ТОВ «Місто для людей» від 05.06.2018 р., копію акту обстеження під`їзду будинку [ADDRESS] від 16 травня 2018 року, копії відповідей Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, Запорізької місцевої прокуратури № 3, Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області, роздруківки діалогу із соціальної мережі, копію довідки щодо звернення [PERSON] до відділу поліції, копію звернення міському голові вх. від 25.05.2018 р., копію колективного звернення від 15.05.2019 р. Частиною першою ст..15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. За змістом статей 316, 317\~ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно з частинами першою, другою, п`ятою статті 319\~ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно з положеннями статті 391\~ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Право власності має захищатися лише при доведеності самого факту його порушення. Судом встановлено, що згідно відповідей Районної адміністрації Запорізької міської ради по Дніпровському району від 21.05.2018 р. №К-0420 та від 05.06.2018 р. №Ко-0512, на які посилається сторона позивача, вбачається, - «під час обстеження було встановлено, що запах в під`їзді відсутній, проте на балконі [PERSON] відчувається неприємних запах протухлої риби». Джерело походження запаху не встановлено. (а.с. 22) Додана до позову копія акту обстеження ТОВ «Місто для людей» від 05.06.2018 р. також не підтверджує обставин зазначених у тексті позовної заяви. Вказаний акт містить лише інформацію про те, що неприємний запах невідомого походження є на балконі в квартирі [ADDRESS] (квартирі [PERSON] ). Джерело походження запаху не встановлено. (а.с. 24) Також акт обстеження під`їзду будинку [ADDRESS] від 16 травня 2018 року, копія якого надана позивачем, - «в під`їзді під дверима квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] запах відсутній. Заявницею ( [PERSON] ) представлено банку з комахами незрозумілого походження, які за її словами, заповзають на балкон її квартири». (а.с. 23) Вищевказані копії документів на переконання суду не підтверджують наявність протиправної поведінки відповідача та здійснення ним перешкод позивачам в користуванні ними своїм майном. У відповідності до ст.ст. 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Також не є, на думку суду, доказами в розумінні ст.ст. 76-81 ЦПК України. відповіді Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, Запорізької місцевої прокуратури № 3, Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області, копії яких додані до позову, оскільки вони є неінформативними та не підтверджують вчинення жодних порушень з боку відповідача. Дані листи є лише підтвердженням звернень позивачів до різноманітних органів щодо відповідача. Однак жодного документа, який би підтверджував обставини викладені в цих зверненнях позивачами не надано. Звернення є лише викладенням позиції позивачів, однак без належних доказів, вони не несуть жодної доказової сили, а лише підтверджують факт звернень позивачів. Також, є неінформативним роздруківки діалогу із соціальної мережі надані позивачамиякі містять претензії висловлені [PERSON] на адресу [PERSON] та посилання на сюжети ЗМІ в яких невідомий чоловік тікав від камер. Судом в судовому засіданні 05.07.2021 р. неодноразово було роз`яснено позивачу та його представнику, право заявити клопотання про проведення відповідної експертизи, яка б могла довести або спростувати їх доводи, викладені в позовній заяві. Так само і представник відповідача неодноразово наголошував на готовності допустити будь-яку перевірку або експертів до квартири відповідача. Однак позивач та його представник від цього відмовилися, також вони відмовилися в цьому ж судовому засіданні від допиту раніше заявлених ними свідків. За таких обставин, суд вважає, що позивачами на підтвердження своїх позовних вимог не надано суду жодних доказів, що у квартирі [ADDRESS] вирощують комах, також такі докази не були здобуті судом під час розгляду справи, тобто не доведено порушення прав позивачів, які б підлягали захисту шляхом зобов`язання [PERSON] усунути перешкоди у користуванні житловим приміщенням шляхом ліквідації всіх комах, що знаходяться у квартирі [ADDRESS] . Тому позовні вимоги у цій частині не підлягають задоволенню. З приводу заявленої позивачами вимоги про стягнення моральної шкоди в розмірі 130000 грн., по 32500 грн. для кожного позивача, суд виходить з наступного: Відповідно до статті 23\~ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Статтею 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з п. 3 Постанови Пленуму\~Верховного суду\~України від\~31\~березня 1995\~року №4\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з п. 5 Постанови Пленуму\~Верховного суду\~України від\~31\~березня 1995\~року №4\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Щодо вимоги про стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивачів моральної шкоди в розмірі 130 000 грн., солідарно по 32\~500 грн. для кожного позивача. необхідно врахувати п.9 Постанові Пленуму Верховного суду України « Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995р., яким визначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Однак, позивачами не наведено аргументів, які б свідчили про нанесені позивачам моральні чи душевні страждання, а також не доведено факту заподіяння моральних чи фізичних страждань, спричинених відповідачем, в тому\~числі доказів\~щодо наявності\~причинно-наслідкового\~зв`язку стосовно\~того,\~що саме\~протиправними діями\~відповідача спричинено\~понесення позивачами\~моральної \~шкоди, не аргументовано суму морального відшкодування. Суд, беручи до уваги відсутність наданих позивачами доказів існування моральної шкоди, доказів наявності причинно-наслідкового зв`язку між завданою позивачам моральною шкодою і діями відповідача в її заподіянні, приходить до висновку про відмову в задоволенні вимоги про стягнення моральної шкоди в розмірі 130\~000 грн. з підстав необґрунтованості та недоведеності. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, з`ясувавши обставини справи та надавши належну оцінку зібраним у справі доказам, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні квартирою та стягнення моральної шкоди, задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed