Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-25 00:00:00

[PERSON] в інтересах недієздатної [PERSON] звернулась до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] є рідною матір`ю [PERSON] . Заява мотивована тим, що [INFO] , у віці 80 років померла [PERSON] , [INFO] [PERSON] постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належну частку кватири [ADDRESS] . [PERSON] є рідною матір`ю [PERSON] . Дівоче прізвище [PERSON] - [PERSON] . Копія Свідоцтва про народження [PERSON] та копія Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.05.2019р. моєї мами [PERSON] додається. При підготовці документів для оформлення спадщини виявилося, що у свідоцтві про народження [PERSON] мати останньої записана як [PERSON] , тоді як у свідоцтві про смерть вона вказана як [PERSON] . [PERSON] своє колишнє прізвище [PERSON] змінила на прізвище [PERSON] у зв`язку з укладенням шлюбу з [PERSON] . Однак, на даний час відсутнє свідоцтво про шлюб [PERSON] , вказані обставини є перешкодою для оформлення спадщини, а іншим шляхом встановити даний факт неможливо, тому прошу суд постановити рішення, яким встановити факт, що [PERSON] є рідною матір`ю [PERSON] . Представник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надав суду свої пояснення в яких просить слухати справу у їх відсутність, винести рішення відповідно до норм чинного законодавства. Представник Київської міської ради - Хруш А. надіслала до суду відзив в якому просила прийняти рішення згідно норм чинного законодавства та слухати справу у відсутність представника. Представник заявника в судове засідання не з`явився. Подав заяву про слухання справи у його відсутність, на задоволення заяви наполягав в повному обсязі. Представник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, просив слухати справу у його відсутність та прийняти рішення згідно чинного законодавства. Представник Органу опіки та піклування Дніпровської РДА в судове засідання не з`явився. Подав заяву про слухання справи у відсутність представника та прийняти рішення згідно чинного законодавства. Представник Київської міської ради в судове засідання не з`явився. Просила розгляд справи здійснювати у їх відсутність та прийняти рішення згідно чинного законодавства України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою Дніпровського районного суд м. Києва від 03 січня 2020 року заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 27 січня 2020 року на виконання ухвали суду від 03 січня 2020 року було усунуто зазначені недоліки. Ухвалою Дніпровського районного суд м. Києва від 28 січня 2020 року було відкрито провадження за правилами окремого провадження. Протокольною ухвалою від 14 квітня 2020 року клопотання представника заявника про допит свідків було задоволено. Суд, заслухавши пояснення представника заявника, покази свідків та дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку. Як вбачається з матеріалів справи, що [INFO] померла [PERSON] про що, відділом реєстрації смерті у м. Києві було видано свідоцтво про смерть (а.с. 44). Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 15 грудня 1999 року квартира [ADDRESS] на праві приватної спільної сумісної власності належить [PERSON] та членам її сім`ї [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. (а.с. 45) Відповідно до наданої відповіді з відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб, станом на 02 вересня 2003 рік в квартирі [ADDRESS] були зареєстровані [PERSON] та [PERSON] 13 грудня 2019 року державним нотаріусом Десятої КДНК Сабадаш О.В. було винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку квартири [ADDRESS] у зв`язку з тим, що родинні зв`язки спадкоємця та померлого не були підтверджені. Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , дошлюбне прізвище « [PERSON] », в графі «батько» записано « [PERSON] », а в графі «мати» записано « [PERSON] ». Згідно наданої відповіді Дніпровському районному у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у м. Києві № 9814/8/.2/2019 від 23 серпня 2019 року щодо перевірки наявності актового запису про шлюб [PERSON] , [INFO] зазначено, що перевіркою, проведеною по Державному архіву Житомирської області, актового запису про шлюб на вищевказаних осіб за 1937-1942 роки не виявлено. Крім того, на адвокатський запит, 07 травня 2020 року Центральний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надано наступну відповідь. Перевіркою, проведеною районними у місті Києві відділами державної реєстрації акті цивільного стану за період з 01.01.1986 по 02.09.2003, актового запису про зміну імені запитуваної особи - не виявлено. Враховуючи зазначене, а також подані копії документів: свідоцтво про смерть [PERSON] , лист Дніпровської РДА у м. Києві щодо реєстрації місця проживання [PERSON] , відділом було здійснено перевірку наявності актових записів цивільного стану стосовно [PERSON] та встановлено наступне. [INFO] у районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Коростенського міськрайонного управління юстиції Житомирської області було зареєстровано народження старшої дочки [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , актовий запис № 632 (поновлений). Відповідно відомостей актового запису, реєстрацію народження було проведено за заявою матері дитини [PERSON] . Зазначене дає підстави вважати, що станом на 28.09.1950 [PERSON] носила прізвище « [PERSON] ». Через два тижні після реєстрації народження старшої доньки, вонанародила другу доньку - [PERSON] , [INFO] . При цьому, відповідно відомостей актового запису про народження, складеного виконавчим комітетом Ушицької сільської ради Коростенського Житомирської області 05.11.1950 за № 26, реєстрацію проводить третя особа - [PERSON] . Відомості про пред`явлення паспортного документу матері дитини - відсутні. Графи актового запису «Прізвище батька», «По батькові батька» - прокреслені. Ім`я батька - [PERSON] . Прізвище, власне ім`я, по батькові матері - [PERSON] . Таким чином, прізвище дитині було надано по прізвищу матері, вказаного в актовому записі - [PERSON] . Окремо проінформували, що перевіркою проведеною по Державному реєстру актів цивільного стану громадян, актових записів про шлюб, розірвання шлюбу, народження дітей, зміну імені, тощо, після [INFO] стосовно [PERSON] , 1923 р.н. не виявлено. Таким чином, стверджувати, що [PERSON] була паспортизована на прізвище « [PERSON] », за даними Реєстру, не вбачається за можливе. Враховуючи зазначене, є підстави вважати, що при реєстрації народження другої доньки прізвище матері « [PERSON] » не було підтверджено паспортним документом. За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів та показами свідків. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що [PERSON] є племінницею її чоловіка. Знайома з [PERSON] з 1980 років. Чому різні прізвища у померлої вона не знає. Свідок [PERSON] в судовому засіданні засвідчив, що він є двоюрідним братом [PERSON] . Також зазначив, що [PERSON] та [PERSON] це його бабусі. Суд приймає до уваги покази свідків, які підтвердила, що заявник [PERSON] та [PERSON] проживали однією сім`єю за адресою [ADDRESS] , вели спільне господарство, оскільки у суду не має підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Дані про заінтересованість свідків в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються та не суперечать іншим наданим доказам. Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи немайнових прав. За змістом п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. А згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 1 Постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. А в п. 7 даної постанови зазначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в державних органах певних документів. З огляду на наведене, оцінивши надані заявником докази, суд приходить до висновку про можливість встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факт родинних відносин між [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , [INFO] , а саме юридичний факт, що [PERSON] є рідною матір`ю [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: approved