Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-09 00:00:00

[PERSON] в особі законного представника [PERSON] звернувся з позовом до [PERSON] про захист честі та гідності. Позовні вимоги мотивовано тим, що [INFO] трагічно загинув [PERSON] , виконуючи обов`язок по захисту Батьківщини у зоні проведення ООС (АТО). [PERSON] був похований на сільському цвинтарі в с. Педоси Хмільницького району Вінницької області. Позивач зазначає, що [PERSON] , який займався встановленням надгробної плити на місці поховання сина, замовив зображення імені « [PERSON] ». Так, після розірвання шлюбу між [PERSON] і [PERSON] сторонам було залишено прізвище « [PERSON] ». Вважаючи, що зображення на надгробному пам`ятнику інформації прізвища « [PERSON] » замість « [PERSON] » є протиправним і таким, що не відповідає дійсності, порочать честь, гідність померлого [PERSON] , просили суд визнати вказану інформацію такою та зобов`язати [PERSON] спростувати її шляхом зображення на надгробній плиті імені померлого « [PERSON] ». Ухвалою суду від 20.11.2020 року у справі відкрито загальне позовне провадження. В підготовчому судовому засіданні 05.01.2021 року відповідач [PERSON] позов не визнав. 18.01.2021 року до суду від нього надійшли письмові пояснення, в яких відповідач зазначив, що встановленням пам`ятника після смерті його сина [PERSON] займалася бабуся покійного [PERSON] , встановлення пам`ятника було рішенням усієї родини, оскільки [PERSON] народився і виріс під прізвищем « [PERSON] », а прізвище « [PERSON] » взяв після одруження зі [PERSON] . Встановлення пам`ятника на могилі сина сім`я [PERSON] зробила за власним бажанням і за власні кошти. У підготовчому судовому засіданні 18.01.2021 року законний представник позивача, її представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Судом за клопотанням позивача витребувано інформацію щодо поховання [PERSON] на кладовищі с. Педоси (а.с. 75), задоволено клопотання про виклик і допит свідків [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою від 18.01.2021 року закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті. В судовому засіданні законний представник позивача, її представник позовні вимоги підтримали. Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що після смерті [PERSON] на надгробному пам`ятнику на місці його поховання було розміщено прізвище померлого « [PERSON] », що не відповідає дійсності. Усі в селі, де жив [PERSON] , знали його саме під цим прізвищем. Законний представник позивача та її представник на виклику і допиту свідка [PERSON] не наполягали. Суд, заслухавши законного представника позивача, її представника, свідка, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини. [PERSON] народився [INFO] (а.с. 41), батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Рішенням Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 21.05.2019 року, що набрало законної сили 20.06.2019 року, розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , прізвище [PERSON] після розірвання шлюбу залишено « [PERSON] » (а.с. 22). [PERSON] записаний батьком [PERSON] [INFO] (а.с. 17), який також є його єдиним його спадкоємцем (а.с. 24). [INFO] у м. Мар`їнка Донецької області [PERSON] [INFO] загинув, виконуючи обов`язок по захисту Батьківщини (а.с. 20-21). [PERSON] похований 27.09.2019 року на кладовищі в с. Педоси Хмільницького району Вінницької області (а.с. 75). На надгробній плиті на місці поховання, зокрема, розміщено напис « [PERSON] [INFO] » (а.с. 19). Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34). Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Статтею 32 Конституції України передбачено судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї. Вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, належить позивачеві. Разом із тим, особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Відповідно до статей 94, 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Позов про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. Якщо поширено недостовірну інформацію про особу, яка померла, з відповідним позовом вправі звернутися члени її сім`ї, близькі родичі та інші заінтересовані особи, навівши у заяві такі обставини: характер свого зв`язку з особою, щодо якої поширено недостовірну інформацію; у який спосіб це порушило особисті немайнові права особи, яка звертається до суду (Постанова Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи). Таким чином,захист порушеного права шляхом спростування недостовірної інформації може бути застосовано, якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує особисті немайнові права позивача. Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності. Судом встановлено, та в ході судового розгляду сторонами не заперечувалось, що [PERSON] , який народився [INFO] , при народженні мав прізвище « [PERSON] » (а.с. 41). Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б)поширена інформація стосується певної фізичної особи - позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів,гасел, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи. За приписами ЦПК України (ст.ст. 76-81) доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Відповідачами у справі про захист гідності,честі чи ділової репутації є фізична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. В ході розгляду справи позивачем не доведено, а судом не встановлено, що інформація, яку просять спростувати, була поширена [PERSON] . Так само не встановлено, що автором такої інформації є відповідач. Клопотань про залучення до участі у справі інших осіб законним представником позивача, її представником не заявлялось. Крім того, позивачем не доведено, що розміщена на надгробному пам`ятнику інформація щодо прізвища « [PERSON] » порушує особисті немайнові права позивача, зокрема завдає шкоди його особистим немайновим благам або перешкоджає йому повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Outcome: dismissed