Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] (далі - відповідач). Шлюб зареєстровано 22 серпня 2017 року Виконавчим комітетом Краснопільської сільської ради Марківського району Луганської області, актовий запис № 4. Від даного шлюбу мають сина - [PERSON] , [INFO] . Спільне життя з відповідачем не склалось, через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки. Відповідач постійно пред`являв до позивача необґрунтовані претензії, що робило спільне життя нестерпним, він постійно принижував її честь та гідність. Відповідач не бере участь в житті сім`ї, не забезпечує сім`ю і не цікавиться сім`єю. У зв`язку з вказаним позивач переїхала на постійне місце проживання до своїх батьків, де працює та проживає. Спільне господарство не ведеться більше трьох місяців. Фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені теж більше трьох місяців. Кожен з них живе своїм життям, відповідач не проявляє до позивача та дитини ніякого інтересу, не намагається зберегти сім`ю та не підтримує матеріально. Спору про розподіл спільного майна немає. Подальше збереження шлюбу позивач вважає неможливим. Позивач просить розірвати шлюб між нею та [PERSON] , після реєстрації розірвання шлюбу прізвище залишити - « [PERSON] ». Позивач в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх в повному обсязі, судові витрати покладає на себе. Представник позивача в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідач в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду телефонограму в якій просив справу слухати у його відсутність, позов визнає, не заперечує щодо його задоволення. Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, вислухавши позивача та її представника, дослідивши матеріали справи та враховуючи, що сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 22 серпня 2017 року Виконавчим комітетом Краснопільської сільської ради Марківського району Луганської області, зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 4, після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 20 жовтня 2017 року Виконавчим комітетом Краснопільської сільської ради Марківського району Луганської області, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 2. Довідкою № Г-353/02-39-П від 23 жовтня 2020 року Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що [PERSON] , [INFO] , з 08.07.2020 року по теперішній час проживає без реєстрації в [ADDRESS] , разом з нею проживає її син [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з довідки про реєстрацію місця проживання особи № 8/13-03 від 30 березня 2018 року виданої Виконавчим комітетом Кабичівської сільської ради Марківського району Луганської області, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 30 березня 2018 року по теперішній час. Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Частиною другою статті 114 Сімейного Кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Зазначені обставини у їх системному зв`язку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач в підготовчому судовому засіданні просила залишити судові витрати за нею, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Outcome: approved