Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-21 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернувся до суду з вищевказаним позовом проти Турбівської селищної ради Вінницької області (далі - відповідач), з вимогою: - визначити [PERSON] додатковий двохмісячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами, на підтвердження яких подано суду відповідні докази. [INFO] померла рідна тітка позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина. 10.09.1990 на випадок своєї смерті [PERSON] вчинила особисте розпорядження, відповідно до якого заповіла належне їй майно позивачу. Вказаний заповіт не змінено та не скасовано за життя спадкодавця. Однак заповіт було втрачено, а 08.07.2020 видано дублікат заповіту, посвідченого заступником Голови Костянтинівської сільської Ради народних депутатів Липовецького району Вінницької області Жила Л.М., зареєстровано в реєстрі за №46. Позивач звернувся до нотаріуса з метою прийняття спадщини за заповітом, утім пропустив шестимісячний строк визначений законодавцем для прийняття спадщини, вказуючи, що пропустив його з поважних причин, оскільки він не знав про існування заповіту та про те, що є єдиним спадкоємцем. Викладені обставини послугували підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 08.09.2020 призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов. Ухвалою суду від 10.12.2020 було замінено неналежного відповідача - Костянтинівську сільську раду Липовецького району Вінницької області на належного Турбівську селищну раду Вінницької області. Відповідач у визначений судом строк відзиву на позов не подав, однак канцелярією суду одержано заяву від представника органу місцевого самоврядування, в якій просив суд проводити розгляд справи без їх участі. У судове засідання позивач та не з`явився, однак у своїй заяві просив суд про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав та просив його задовольнити. З огляду на те, що в підготовче судове засідання сторони не з`явились, суд вважає, що за результатами підготовчого провадження можливо ухвалити рішення, тому розгляд справи проводить у даному судовому засіданні, на підставі наявних у справі доказів, за відсутності сторін, не здійснюючи при цьому фіксування судового засідання технічними засобами. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно й безпосередньо оцінивши зібрані в справі докази, встановив наступне. [INFO] померла [PERSON] , на що вказує свідоцтво про смерть серія [NUMBER] . Після її смерті відкрилась спадщина. 10.09.1990 [PERSON] на випадок своєї смерті вчинила особисте розпорядження відповідно до якого заповіла належне їй майно [PERSON] . Вказаний заповіт не змінено та не скасовано за життя спадкодавця. Оскільки заповіт було втрачено, 08.07.2020 видано дублікат заповіту, посвідченого заступником Голови Коситянтинівської сільської Ради народних депутатів Липовецького району Вінницької області Жила Л.М., зареєстровано в реєстрі за №46 (а.с. 11). Згідно інформації витребуваної судом в приватного нотаріуса Липовецького районного нотаріального округу Вінницької області Башта-Бєляєвої М.О. встановлено, що спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заведена. Відповідно до постанови приватного нотаріуса Башта-Бєляєвої М.О. від 03.07.2020 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з тим, що він пропустив строк для подання заяви на прийняття спадщини (а.с. 22-23). Позивач звернувся до суду із даним позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, вказуючи, що пропущено його з поважних причин, так як він не був обізнаний про наявність заповіту на його ім`я. Суд, з огляду на встановлені обставини, вирішуючи питання про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, виходить із наступних норм права та мотивів їх застосування. Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Як визначено ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Позивач у позові вказує, що він проживав зі спадкодавцем за заповітом, а нотаріус не вчиняв дій щодо повідомлення його як спадкоємця за заповітом, про існування заповіту йому стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов до переконання, що наведені позивачем обставини щодо пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] є поважними, оскільки пов`язані вони з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім цього, представник відповідача надав суду заяву про визнання позову. У постанові пленуму ВСУ за №14 від 18.12.2009 зазначено, що у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Ураховуючи те, що визнання відповідачем позовних вимог не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приймає визнання відповідачем позову та виносить рішення про задоволення позову. Враховуючи викладене та

Outcome: approved