Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-21 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулись до Чугуївського міського суду Харківської області з позовом до [PERSON], [PERSON] в якому просили стягнути витрати збитки, завдані продажем нерухомого майна неналежної якості, а також моральну шкоду. В обґрунтування позову зазначено, що позивачами у відповідачів було придбано нежитловий будинок №13 по вул.Чапаєва в м.Чугуєві Харківської області, в якому внаслідок неналежної якості використаних під час його будівництва матеріалів - деревини, було виявлено шкідники, в тому числі короїд. Оскільки відповідачі відмовились брати участь в усуненні виявлених недоліків, позивачі за власний рахунок виконали роботи щодо усунення недоліків будинку, у звязку з чим вважали наявними підстави для відшкодування завданих збитків та моральної шкоди. Позивач [PERSON], який також представляв інтереси [PERSON], позов підтримав в повному обсязі, надав пояснення відповідно до викладеного в позовній заяві. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] проти позову заперечували, вказали, що будинок відповідачами будувався протягом 2013- 2014 року для власного використання, до укладення договору купівлі-продажу був неодноразово оглянутий позивачем [PERSON], будь-яких зауважень щодо його якості ним висловлено не було, належних доказів, на підтвердження заявлених позовних вимог позивачами не надано, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити. При цьому відповідач [PERSON] пояснила, що нею з її чоловіком [PERSON] в 2013 році була куплена земельна ділянка по вул.Чапаєва, 13 в м.Чугуєві. Наявний на цій ділянці будинок був знесений, а на його місці збудовано новий разом з господарськими будівлями. Для будівництва будинку використовувалася деревина, яка завозилася з Рівненської області. Представником відповідачів надані письмові заперечення, долучені до матеріалів справи (а.с.176-179). Позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] до суду не заявились, про час та місце судового засідання повідомлялись своєчасно та належним чином, клопотань про відкладення судового засідання не подали, у звязку з чим, відповідно до статті 169 ЦПК України, справа розглянута у їх відсутність. Суд, вислухавши осіб, які беруть участь у справі, свідків, дослідивши письмові докази, приходить до наступного висновку. Судом встановлені такі обставини по справі та відповідні ним правовідносини. Відповідно до договору купівлі-продажу житлового будинку від 20.06.15, [PERSON], за згодою її чоловіка [PERSON], продала, а [PERSON], [PERSON], кожний по ? частці, придбали нерухоме майно житловий будинок з надвірними будівлями, розташований на земельній ділянці по вул.Чапаєва, 13 в м.Чугуєві Харківської області (а.с.7-9). Згідно договору надання послуг від 03.07.15, [PERSON] та [PERSON] замовили, а [PERSON] прийняв на себе зобовязання в строк до 25.08.15 виконати роботи в будинку №13 по вул.Чапаєва в м.Чугуєві щодо очистки від кори та шкідників деревяних конструкцій будинку, заміни пошкоджених шкідниками елементів будинку, обробка деревяних елементів будинку захисними засобами та інші роботи щодо запобігання та усунення недоліків у вказаному житловому будинку з визначенням вартості робіт відповідно до п.1 Договору (а.с.10). Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що, згідно договору зі [PERSON], [PERSON], виконував будівельні роботи в будинку по вул.Чапаєва, 13 в м.Чугуєві, зокрема провів огляд будинку за наслідками якого в дошці підлоги, стелі будинку були виявлені шкідники, що потребувало вжиття дієвих заходів з їх знешкодження. Тому терміново були демонтована заражена дошка на підлозі та стелі будинку, мансардному приміщенні, яка оброблялася антисептичним препаратом «Сенеж», очищалася від кори, також оброблялися балки перекриття будинку та інші елементи конструкцій. Непридатна для використання дошка, яка знімалася в будинку, була розміщена на подвірї біля господарських приміщень, де також були виявлені шкідники. Аналогічні пояснення дав свідок [PERSON] Свідок [PERSON], пояснила, що її батьки придбали житловий будинок в червні місяці 2015 року, а в липні 2015 року були розпочаті роботи з усунення недоліків. Такі роботи виконували [PERSON], [PERSON] Її батько [PERSON] неодноразово телефонував подружжю [PERSON], які на початку пообіцяли вирішити спірні питання щодо недоліків будинку, а в подальшому, після приїзду відповідачки [PERSON] і огляду нею будинку, від буд-яких дій щодо усунення недоліків відмовилися. Допитаний в судовому засіданні як свідок [PERSON] пояснив, що [PERSON] було замовлено проведення експертизи деревини відповідно до договору, укладеного з Державним спеціалізованим лісозахисним підприємством «Харківлісозахист», у звязку з чим ним, як працівником підприємства, в м.Чугуєві по вул.Чапаєва, 13 була обстежена деревина, що знаходилася на подвірї за цією адресою між будинком та господарськими спорудами, а також деревина в будинку, господарських спорудах. За результатами обстеження на виконання умов договору було складено відповідний висновок, за яким деревина в будинку, господарських спорудах, а також обстежена на подвірї по вул.Чапаєва, 13 має характерний ідентичний породний склад. В деревині, що складована на подвірї, а також тій, з якої збудовані господарські споруди виявлені мікроорганізми та шкідники, у тому числі не характерні для Харківської області, а характерні для регіонів Західної України та Донецької області. За результатами лісопатологічної експертизи №04-02/135 від 04.05.16 встановлено, що при її проведенні було обстежено деревину, яку було використано для будівництва житлового будинку, надвірних будівель. Обстежена деревина, яка зберігається між будинком та господарським блоком, господарським блоком та вбиральнею є частково окореною, заселена та відпрацьована різними видами ксилофагів та має ознаки ураження дерево руйнівними грибами. Враховуючи стадії розвитку ксилофагів та грибів можна сказати, що заселення (ураження) деревини відбулося у 2013-2014 роках (а.с.206-212). Даючи оцінку показам свідків з боку відповідача суд зазначає, що такі покази носять загальний характер і не є конкретизованими щодо обставин будівництва спірного житлового будинку та якості використаних під час будівництва матеріалів. Так допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що обізнаний в продажу подружжям [PERSON] житлового будинку по вул.Чапаєва, 13 в м.Чугуєві. Він хотів придбати будинок, оглядав його, але стан будинку, які саме роботи в ньому були виконані на момент огляду не памятає, детально та прискіпливо будинок не оглядав, оскільки коштів на його придбання в нього не було. [PERSON] повідомив, що придбав автомобіль і деревину у подружжя [PERSON], ніяких зауважень до придбаної деревини він не має. Свідок [PERSON] вказав, що під час будівництва використовувалася якісна дошка, претензій до неї не було. Ними виконувалося перекриття між першим та другим поверхами, фасад будинку, укладалася тротуарна плитка. Сідок [PERSON] повідомив, що деревина, яка використовувалася для будівництва будинку оброблялася антисептиком для запобігання зараженню шкідниками. Він та його працівники виконували частково роботи в будинку, зокрема штукатурку, електрику, стелю першого поверху, підлогу другого поверху. Матеріали для будівництва завозив замовник, претензій до якості матеріалів робітники не мали, хоча якість таких матеріалів вони не перевіряли, а перевіряли лише обсяг наданих будівельних матеріалів. По завершенню будівництва замовник подружжя [PERSON] ніяких зауважень по виконаним роботам не мало. Отже, оцінивши у сукупності пояснення сторін та покази допитаних у судовому засіданні свідків суд приходить до висновку, що будівництво будинку здійснювалося господарським способом протягом 2013-2014 років, для його будівництв подружжя [PERSON] використовувало будівельні матеріали, зокрема деревину, яка була завезена з території Рівненської області, будь-яких документів щодо якості використаних в процесі будівництва матеріалів відповідачами не надано, тому суд враховує покази свідка [PERSON] та вищевказаний висновок лісопатологічної експертизи, згідно яких використана в процесі будівництва деревина характерна для регіону, зокрема Західної України, ураження такої деревини шкідниками відбулося в 2013-2014 роках. Твердження представника відповідача про неналежність такого висновку суд не приймає, оскільки він узгоджується з показами допитаних в судовому засіданні свідків, які безпосередньо проводили роботи по заміні й упередженню знищення шкідниками деревяних конструкцій у будинку, який було придбано [PERSON], [PERSON] у подружжя [PERSON]. Крім того, будучи допитаним в судовому засіданні і попередженим про кримінальну відповідальність як свідок [PERSON] підтвердив здійснені ним висновки і дав ґрунтовні пояснення по суті поставлених йому питань щодо строків зараження деревини, наявних в ній шкідників, ідентичності деревини, яка ним оглянута в будинку і за наслідками проведених робіт не має шкідників, а також тої, що зберігається на подвірї будинку і звідки були вилучені зразки для дослідження, деревини в господарських спорудах де також були виявлені шкідники. Таким чином, суд приходить до висновку про доведеність позивачем в судовому засіданні обставин використання в процесі будівництва будинку неякісної деревини внаслідок чого позивач в придбаному ним у відповідачів будинку по вул.Чапаєва,13 в м.Чугуєві Харківської області був вимушений провести роботи зі знищення шкідників задля упередження руйнування його конструктивних елементів. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.673 ЦК України, продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу, а у разі їх відсутності товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Правовими наслідками передання товару неналежної якості, згідно ч.1 ст.678 ЦК України, є: пропорційне зменшення ціни; безоплатне усунення недоліків товару в розумний строк; відшкодування витрат на усунення недоліків. Згідно ст.679 ЦК України, продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Статтею 680 ЦК України визначено строк виявлення недоліків і предявлення вимоги у звязку з недоліками проданого товару. Зокрема, відповідно до ч.2 цієї статті, вимога у звязку з недоліками товару може бути предявлена покупцем за умови, що недоліки були виявлені протягом розумного строку, але в межах трьох років від дня передання нерухомого майна покупцеві, якщо договором або законом не встановлено більший строк. Як вбачається з Договору, його було укладено 20 червня 2015 року. Згідно п.12 Договору саме ця дата є датою передачі будинку Покупцям. Позовна заява була подана до суду 02 листопада 2015 року, тобто в межах трирічного строку виявлення і предявлення вимог щодо недоліків товару, передбаченого ст.680 ЦК України. З огляду на зазначене, суд не приймає тверджень відповідача [PERSON] та її представника, які, посилаючись на положення п.5 Договору зазначали, що будинок передавався в належному стані, був оглянутий покупцем і жодних зауважень щодо його якісних характеристик не було. Відповідно до п.1 ч.1 статті 708 ЦК України, у разі виявлення покупцем протягом, зокрема строків встановлених обовязковими для сторін правилами недоліків, не застережених продавцем, покупець має право за своїм вибором вимагати від продавця безоплатного усунення недоліків товару або відшкодування витрат, здійснених покупцем на їх виправлення. Згідно представлених позивачем і оглянутих в судовому засіданні оригіналів чеків та розписок, копії яких долучені до матеріалів справи, позивачами було проведено оплату вартості будівельних матеріалів, захисних засобів та виконаних робіт на загальну суму, в межах заявлених позовних вимог, 81690грн., тобто по 40845,00грн. кожним з позивачів (а.с.12-18). Отже, відповідно до положень статей 678, 708 ЦК України такі витрати підлягають стягненню на їх користь. Оскільки житловий будинок по вул.Чапаєва, 13 в м.Чугуєві Харківської області на момент укладення договору купівлі-продажу від 20.06.15 належав подружжю [PERSON] на праві спільної сумісної власності, що вбачається з положень п.6 Договору, згідно якого чоловік продавця [PERSON] дав свою згоду на відчуження будинку, витрати, понесені позивачами, мають бути стягнуті з відповідачів солідарно. Статтею 23 ЦК України\~встановлено яку форму може набувати моральна шкода та в яких випадках вона може бути заподіяна особі, право на відшкодування якої особа має внаслідок порушення її прав. Частиною 2 цієї статті встановлено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно п.5\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та\~\~вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим\~\~підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому суд в кожній справі має з'ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин, коли набрав чинності законодавчий акт, що визначає умови і порядок відшкодування моральної шкоди в цих випадках, та коли були вчинені дії, якими заподіяно цю шкоду. Зважаючи на вищевикладені положення законодавства, проаналізувавши характер правовідносин сторін, відсутність в договорі купівлі-продажу будинку умов щодо відшкодування моральної шкоди, відсутність обєктивних даних щодо втаємничення відповідачами відомостей про зараження будівельних матеріалів шкідниками, суд вважає відсутні підстави для стягнення з відповідачів моральної шкоди, у звязку з чим в цій частини в задоволенні вимог вважає за необхідне відмовити. Статтею 60 ЦПК України обовязок подання доказів покладено на сторони, кожна з яких повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до статті 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення сторін, та інших обставин, що мають значення для вирішення справи. Джерелом таких доказів є пояснення сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, покази свідків, письмові докази, речові докази, висновки експерта. Таким чином, всебічно і повно дослідивши і оцінивши за своїм внутрішнім переконанням надані сторонами докази, перевіривши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозвязок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позову. Питання щодо розподілу судових витрат вирішується судом відповідно до статті 88 ЦПК України, у звязку з чим з відповідачів на користь позивачів підлягають стягненню понесені і документально підтверджені судові витрати. Таким чином, в межах заявлених і задоволених позовних вимог, на користь кожного з позивачів підлягають стягненню судові витрати щодо оплати судового збору у сумі 1218,0грн.*0,4=487,20грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial