Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~[PERSON] виклад позиції позивача та заперечення відповідача 25 вересня 2018 року за вх. № 6986 до Баришівського районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] ( надалі позивач) до [PERSON] ( в подальшому відповідач) про збільшення розміру аліментів. Позовна заява мотивована тим, що вона перебувала із відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від якого вони мають доньку [PERSON], [INFO]. Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 20 лютого 2018 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти на утримання доньки в твердій грошовій формі в розмірі 800 грн. щомісячно, починаючи з 24 січня 2018 року до досягнення дитиною повноліття. На даний час малолітня [PERSON] проживає із матірю та перебуває на повному її утриманні. Оскільки донька часто хворіє, то на її лікування потрібні значні кошти, а тих, які надає відповідач є недостатньо для гармонійного духовного та фізичного розвитку дитини. На даний час, в звязку з недостатністю коштів, вона вимушена була вийти із декретної відпустки, влаштувати доньку до дитячого садочку, а сама пішла працювати на роботу із шкідливими умовами праці, щоб мати змогу частково забезпечувати їхні з донькою потреби. Ураховуючи викладене, позивач просила суд збільшити розмір стягуваних з відповідача на її користь аліментів на утримання неповнолітньої дитини [PERSON], визначений рішенням Баришівського районного суду Київської області від 20 лютого 2018 року у розмірі 800 грн., до 1800 грн. щомісячно, починаючи з часу подання позовної заяви до суду і до повноліття дитини, стягнути з відповідача на її користь понесені судові витрати. Заперечуючи проти заявленого позову відповідач [PERSON] суду пояснив, що він працює водієм швидкої допомоги в Баришівській ЦРЛ та отримує 3500 грн. заробітної плати. В разі ухвалення судом рішення про стягнення з нього 1800 грн., то коштів, які залишаться, буде недостатньо для його проживання. Погоджується на збільшення розміру аліментів до 1300 грн. ІІ. Заяви і клопотання. В ході судового розгляду справи заяв і клопотань від сторін процесу до суду не надходило. ІІІ. Інші процесуальні дії. Суд під час судового розгляду справи здійснював повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Інші процесуальні дії у справі ( забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження та інше) , судом не застосовувалися. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом. 16 серпня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського міського управління юстиції у Київській області був зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії 1-ОК № 166631 ( а.с.6). Від шлюбу мають малолітню доньку [PERSON], [INFO] ( копія свідоцтва про народження серії 1-ОК № 286324 від 05.12.2014 року, а .с. 7) Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 19.07.2017 року шлюб між сторонами було розірвано ( а.с.8). Після розірвання шлюбу, малолітня дитина залишилася на утриманні матері ( а.с.16) Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 20.02.2018 року із [PERSON] на користь [PERSON] на утримання малолітньої доньки [PERSON] були стягнуті аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 800 грн. щомісячно, починаючи з 24 січня 2018 року і до досягнення дитиною повноліття. Малолітня [PERSON], [INFO], відвідує дитячий садок « Промінь». Відповідно до заключення лікаря [PERSON], який 14.02.2014 проводив обстеження малолітньої [PERSON], у останньої виявлено затримку розвитку тазобедрених суглобів та було рекомендовано обстеження та лікування у лікаря-ортопеда. Позивач [PERSON] працює на Баришівському шкірзаводі із шкідливими умовами праці, що негативно відображається на стані її здоровя, а відповідач - в Баришівській ЦРЛ водієм швидкої допомоги. Враховуючи позицію відповідача [PERSON], який погоджується на збільшення розміру аліментів на утримання його доньки [PERSON] із 800 грн. до 1300 грн., думку позивачки, яка не заперечує щодо отримання аліментів від відповідача в розмірі 1300 грн. суд вважає, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. V. Норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування. Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 pоку держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Згідно з частиною другою статті 150\~СК України батьки зобов'язані\~піклуватись про\~здоров'я\~дитини,\~її фізичний,\~духовний та\~моральний розвиток. За змістом частин першої та другої статті 155\~СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов'язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Відповідно до статті 180\~СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Законом України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів», який набрав чинності 08 липня 2017 року, внесено зміни до СК України, ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», який, зокрема, передбачає підвищення мінімального розміру аліментів, спрощення процедури стягнення аліментів та оголошення аліментів власністю дитини. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (частина третя статті 181\~СК України у редакції Закону України від 17 травня\~\~2017 року № 2037-VIII). Відповідно до статті 182\~СК України (тут і далі у редакції Закону України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII) при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Згідно з частиною другою статті 182\~СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж\~\~50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. У силу положень статті 184\~СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або за домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону. Крім того,\~розмір аліментів,\~визначений за\~рішенням суду\~або домовленістю\~між батьками,\~може бути\~згодом зменшено\~або збільшено\~за рішенням\~суду за\~позовом платника\~або одержувача\~аліментів у\~разі зміни\~матеріального або\~сімейного стану,\~погіршення або\~поліпшення здоров'я\~когось із\~них та\~в інших\~випадках,\~передбачених цим\~Кодексом (частина перша статті 192 СК України). Вирішуючи спір,\~судом встановлено\~наявність підстав\~для зміни\~розміру аліментів,\~зокрема збільшення\~розміру прожиткового\~мінімуму,\~наявність у\~дитини захворювання,\~на лікування\~якого необхідні\~певні затрати,\~згода батька\~на сплату\~аліментів в\~розмірі 1300\~грн.\~ суд\~вважає за\~необхідне збільшити\~розмір аліментів,\~визначених рішенням\~Баришівського районного\~суду Київської\~області від\~20\~лютого 2018\~року до\~1300\~грн.,\~що на\~думку суду\~ є\~необхідним для\~фізичного,\~розумового,\~духовного,\~морального та\~соціального розвитку\~дитини. Таким чином, врахувавши викладене, суд, на підставі належним чином оцінених доказів приходить до висновку про часткове задоволення позову. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до частини шостої статті 141 ЦПК, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. З 1 січня 2018 встановлений прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 1762 грн., згідно з абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік». Відповідно до ч.2 ст.4 Закону, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в перерахунку становить 704,80 грн. Враховуючи ту обставину, що позивачка звільнена від сплати судового збору, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] судовий збір на користь держави в розмірі 704 грн.80 коп. за розгляд справи в суді. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial