Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-22 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , уродженка міста Родинське Донецької області, яка померла [INFO] , є рідною його матір`ю, а також визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , тривалістю три місяці. В обґрунтування позову зазначає, що [PERSON] , яка є матір`ю позивача, є донькою [PERSON] , тож остання є бабусею позивача, а тому позивач є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] . Оскільки позивач не був обізнаний, що на підставі ст.1266 ЦК України є спадкоємцем на рівні з третьою особою, який є сином [PERSON] , він не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Проте одразу, коли дізнався, що третя особа не оформила спадкування після смерті своєї матері, а також про те, що він має право на спадщину після смерті своєї бабусі, позивач звернувся до нотаріуса, яка постановою від 04.03.2021 відмовила позивачу у видачі свідоцтва через розбіжності в написанні прізвища позивача та його матері, а також у зв`язку із пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 22.03.2021 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, у приватного нотаріуса Шевери О.С. витребувані відомості щодо відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] та [PERSON] (а.с.33). В судовому засіданні представник позивача адвокат Свиридова О.М. позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав, наведених в позові. Позивач до суду не прибула, надала заяву про розгляд справи без її участі та про задоволення позову. Покровська міська рада (далі відповідач) правом участі в судовому засіданні не скористалась, надала заяву про розгляд справи без участі представника та винесення рішення на розсуд суду (а.с.42). [PERSON] (далі третя особа) в судовому засіданні позовні вимоги визнав та підтвердив, що позивач є сином [PERSON] , а [PERSON] є бабусею позивача, а також зазначив, що до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] не звертався, але має намір звернутись; проти надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не заперечує. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Відповідно до свідоцтва про народження № [NUMBER] , складеного російською мовою, батьками позивача « [PERSON] », [INFO] , є « [PERSON] » та « [PERSON] » (а.с.9). В паспорті громадянина України на ім`я позивача прізвище останнього записано: - українською мовою « [PERSON] », російською - « [PERSON] » (а.с.6). З копії свідоцтва про укладення шлюбу № [NUMBER] , складеного російською мовою, вбачається, що « [PERSON] » та « [PERSON] », [INFO] , уклали шлюб 13.05.1977, дошлюбне прізвище « [PERSON] » - « [PERSON] » (а.с.15). Відповідно до копії свідоцтва про народження № [NUMBER] , складеного російською мовою, матір`ю « [PERSON] », [INFO] , є « [PERSON] » (а.с.14). Відповідно до свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , місце народження Донецька область, місто Покровськ місто Родинське, померла «невідомо червень 2020 року» (а.с.16). Згідно зі свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а.с.17). За життя [PERSON] набула право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , яке зареєстровано в БТІ (а.с.20-23). Постановою приватного\~нотаріуса Покровського\~міського нотаріального\~округу Шевери\~О.С.\~від 04.03.2021\~№119/02-31\~позивачу відмовлено\~у видачі\~свідоцтва право\~на спадщину\~за законом\~після смерті\~ [INFO] \~ [PERSON] ,\~оскільки позивач\~протягом 6\~місяців після\~смерті [PERSON] \~не звертався\~із заявою\~про прийняття\~спадщини,\~про що\~свідчить інформаційна\~довідка зі\~Спадкового реєстру\~№ 63801796\~від 04.03.2021\~про відсутність\~заведених спадкових\~справ до\~майна зазначеного\~спадкодавця.\~Підтвердження факту\~постійного проживання\~спадкодавця разом\~із спадкоємцем\~на день\~смерті немає.\~Крім того,\~вказано,\~що позивач\~у своїй\~заяві про\~видачу свідоцтва\~про право\~на спадщину\~зазначає,\~що спадкодавець\~ [PERSON] є\~його бабою.\~Мати спадкоємця\~ [PERSON] -\~ [PERSON] ,\~дочка [PERSON] ,\~померла у\~червні 2020. Повний витяг в Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, сформований приватним нотаріусом, містить відомості про те, що [PERSON] - мати заявника та дочка спадкодавця [PERSON] , вступила в шлюб з [PERSON] , який було зареєстровано 13.05.1977 відділом ДРАЦС по м.Красноармійську Красноармійського МРУЮ у Донецькій області, та її прізвище після реєстрації шлюбу - « [PERSON] ». З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження за №00029805228, вбачається, що [INFO] народився [PERSON] та його матір`ю є [PERSON] . Отже, неможливо встановити родинні відносини між спадкодавцем [PERSON] та спадкоємцем [PERSON] (а.с.29). За змістом листа приватного нотаріуса Шевери О.С. від 25.03.2021 за №171/01-09/01-16 та Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру №64085075 та №64084984 спадкові справи після смерті [PERSON] та [PERSON] заведені не були (а.с.39-40). Вирішуючи спір, суд зазначає таке. За приписами ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно з ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В ст.1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті; у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ч.3 ст.1223 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Одночасно приписами ст.1266 ЦК України визначено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Враховуючи наявні матеріали справи та пояснення третьої особи, суд доходить висновку, що [PERSON] , [INFO] , є матір`ю [PERSON] , [INFO] , а отже, останній є внуком [PERSON] , яка померла [INFO] . Відтак, зважаючи на приписи ст.1261 та ст.1266 ЦК України, оскільки заповіт спадкодавцем [PERSON] не складався, позивач має право на спадкування за законом після смерті баби тієї частки спадщини, яка належала б за законом його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , а останній день строку для прийняття позивачем спадщини після смерті баби - [INFO] . Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені приписами ст.1272 ЦК України, за якими, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1); за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3). Зі змісту наведених законодавчих приписів вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини, мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. За правовою позицією Верховного Суду, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. В ході розгляду даної справи судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі сплив 04.01.2021, з позовом до суду позивач звернувся 15.03.2021, одразу після отримання постанови приватного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а тому, дотримуючись принципу пропорційності, який тісно пов`язаний із принципом верховенства права, суд, враховуючи позицію відповідача та третьої особи, а також доводи позивача, наведені в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, доходить висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Отже, позов підлягає задоволенню. Питання розподілу судових витрат позивачем не порушено.

Outcome: approved