Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-21 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач, [PERSON]) звернувся до суду з вказаним позовом до [PERSON] (далі - відповідач-1, [PERSON]), [PERSON] (далі - відповідач-2, [PERSON]), [PERSON] (далі - відповідач-3, [PERSON]), в якому просить стягнути з відповідачів на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 16 867,42 грн.; моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн., судовий збір в розмірі 345,00 грн. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що він є власником квартири [ADDRESS], в якій проживає разом з дружиною та сином. 06.06.2013 року квартира позивача була залита холодною водою з вище розташованої квартири [ADDRESS], власником якої є [PERSON], у зв'язку із не закриттям крану холодної води. Внаслідок залиття було пошкоджено стелю та стіни на кухні в квартирі позивача. 08.06.2013 року квартира позивача знову була залита з вище розташованої квартири [ADDRESS] каналізаційним брудом. 10.06.2013 року працівниками КП УЖГ «Хрещатик» було складено акт, яким зафіксовано обсяг пошкоджень та встановлено, що причиною залиття є недбале користування каналізаційним стояком мешканцями квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] під час виконання ремонтних робіт. Позивачем було встановлено, що ремонтні роботи за усним договором з [PERSON] та [PERSON] здійснює [PERSON], який після огляду наслідків залиття квартири позивача погодився скласти акт затоплення та пошкодження майна, а також запропонував здійснити відновлювальний ремонт за кошти позивача. 25.06.2013 року між позивачем та відповідачем-3 було укладено договір на виконання ремонтних робіт загальною вартістю 13 500,00 грн., в тому числі кошторис на матеріали в розмірі 8 500,00 грн. 09.07.2013 року відповідач-3 почав ремонтні роботи, проте, проводив їх неякісно та повільно. 23.07.2013 року відповідач-3, посилаючись на відсутність коштів, звернувся до позивача з проханням надати у борг 3 275,00 грн. з метою закупівлі будівельних матеріалів. Грошові кошти в розмірі 3 275,00 грн. позивач передав відповідачу-3 у борг, про що свідчить розписка від 28.07.2013 року. 27.07.2013 року [PERSON] ремонтні роботи в квартирі позивача припинив, не повідомивши причини, грошові кошти, взяті в борг, не повернув. Власники квартири [ADDRESS] в досудовому порядку відмовились врегулювати спір, а власників квартири [ADDRESS] позивач не зміг розшукати. Внаслідок дій та бездіяльності відповідачів позивач вимушений був робити відновлювальний ремонт за власні кошти, у зв'язку із чим 03.08.2013 року уклав новий договір на виконання ремонтних робіт з іншою фізичною особою. Вартість робіт за вказаним договором склала 6 337,50 грн., вартість придбаних матеріалів склала 6 754,92 грн. 12.08.2013 року ремонтні роботи були завершені та сторонами договору підписано акт прийому-передачі. Таким чином, недбалими діями відповідачів позивачу заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 16 867,42 грн. Також позивач вважає, що внаслідок неправомірних дій відповідачів йому заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в розмірі 10 000,00 грн. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.10.2013 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та справу призначено до судового розгляду. 24.10.2013 року на адресу суду надійшли письмові заперечення [PERSON] на позовну заяву в яких відповідач-1 просив в частині позову відмовити щодо стягнення завданої матеріальної та моральної шкоди, як неналежного відповідача у справі, оскільки її квартиру також було залито 06.06.2013 року та 08.06.2013 року. Згідно акту комісії працівників КП УЖГ «Хрещатик» причиною залиття квартири [ADDRESS] стало засмічення будівельним сміттям каналізаційної мережі між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS]. Отже, саме власник квартири [ADDRESS] та дії працівників, які здійснювали ремонтні роботи в квартирі [ADDRESS], спричинили засмічення каналізаційної мережі та є відповідальними за спричинену позивачеві шкоду. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31.10.2013 року за клопотанням представника позивача, відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України, до участі у справі в якості співвідповідача було залучено [PERSON], яка є власником квартири [ADDRESS] (далі - відповідач-4, [PERSON]). Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.12.2013 року за клопотанням представника позивача, відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України, замінено неналежного відповідача [PERSON] на відповідача [PERSON] (далі - відповідач-2, [PERSON]), який зареєстрований в [ADDRESS]. 03.12.2013 року представник відповідача-1 надав письмові заперечення на позов в яких просив в позові до відповідача-1 відмовити, оскільки вина [PERSON] у заподіянні шкоди позивачеві відсутня та зазначив, що додані до позовної заяви деякі чеки, які підтверджують купівлю матеріалів, датовані 21.08.2012 року. 12.12.2013 року позивач уточнив позовні вимоги в заяві від 12.12.2013 року та просив стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь позивача у відшкодування завданої матеріальної шкоди грошові кошти в загальному розмірі 13 592,42 грн.; стягнути з [PERSON] на користь позивача грошові кошти в розмірі 3 275,00 грн., виданих йому у борг на підставі розписки на відновні роботи; стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь позивача у відшкодування моральної шкоди грошові кошти в розмірі 10 000,00 грн.; стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь позивача судовий збір в розмірі 345,00 грн. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.12.2013 року уточнена позовна заява в частині вимог про стягнення солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь позивача у відшкодування завданої матеріальної шкоди 13 592,42 грн.; стягнення солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь позивача у відшкодування моральної шкоди 10 000,00 грн.; стягнення солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь позивача судового збору в розмірі 345,00 грн. прийнята до розгляду. Щодо позовних вимог про стягнення з [PERSON] на користь позивача грошових коштів в розмірі 3 275,00 грн., виданих йому у борг на підставі розписки на відновні роботи, то суд не приймає їх до розгляду, оскільки ці вимоги мають інший предмет та підстави позову, та можуть бути предметом окремого судового розгляду. 19.12.2013 року в судовому засіданні в якості свідків за клопотанням відповідача-3 був допитаний [PERSON], який проводив ремонт в квартирі [ADDRESS], та за клопотанням представника позивача були допитані [PERSON] - Начальник відділу експлуатації та благоустрою КП УЖГ «Хрещатик», [PERSON] - майстер ремонтної дільниці КП УЖГ «Хрещатик», [PERSON] - майстер територіальної дільниці № 4 КП УЖГ «Хрещатик», [PERSON] - слюсар-сантехнік аварійної бригади КП УЖГ «Хрещатик». 20.01.2013 року на адресу суду надійшли письмові пояснення представника відповідача-1 в яких останній просив в позові до [PERSON] відмовити, оскільки вини відповідача-1 у заподіянні шкоди позивачу немає, більш того, відповідач-1 також є потерпілою, оскільки її квартиру також було двічі залито. 21.01.2013 року в судовому засіданні в якості свідка за клопотанням представника позивача був допитаний [PERSON] та [PERSON], який проживає в [ADDRESS]. В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги з урахуванням заяви про уточнення від 12.12.2013 року в повному обсязі, з викладених в позовній заяві підстав, та просили їх задовольнити. Відповідач-1 та представники відповідача-1 в судовому засіданні щодо задоволення позову заперечували з викладених у письмових запереченнях та поясненнях підстав та просили в позові до відповідача-1 відмовити. Відповідач-3 в судовому засіданні щодо задоволення позову заперечував та просив в позові відмовити, зазначивши, що шкоду заподіяно позивачеві не з його вини та внаслідок не його дій, більш того, він сам робив ремонт позивачу, і не тільки в залитому приміщенні. Відповідач-2 та відповідач-4 в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи, в порядку ст.ст. 74, 76 ЦПК України, повідомлені належним чином, причини неявки суду невідомі. Вислухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідача-1, представників відповідача-1, відповідача-3, пояснення свідків, дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, враховуючи наступне. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS], відповідно до договору купівлі-продажу від 09.02.1999 року, належить на праві приватної власності [PERSON] (а. с. 8). 06.06.2013 року квартиру [ADDRESS] було затоплено, внаслідок протікання холодної води. 08.06.2013 року квартиру [ADDRESS] було затоплено вдруге каналізаційними стоками, про що 10.06.2013 року працівниками КП УЖГ «Хрещатик» було складено Акт від 10.06.2013 року. Так, згідно Акту від 10.06.2013 року, складеного спеціалістами КП УЖГ «Хрещатик» [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], комісією встановлено, що в квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] проводяться ремонтні роботи. 07.06.2013 року працівниками КП УЖГ «Хрещатик» було проведено прочищення каналізаційної мережі між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS], однак, 08.06.2013 року знову надійшла заявка з квартири [ADDRESS] про залиття. Бригадою КП УЖГ «Хрещатик» виявлено засмічення каналізаційної мережі між квартирою [ADDRESS] та квартирою [ADDRESS]. Причиною залиття є недбале користування каналізаційним стояком мешканцями вище розташованих квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] під час виконання ремонтних робіт та недотримання Правил користування системами комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, а саме, викидання у каналізаційну систему мешканцями сторонніх предметів, предметів гігієни та харчових відходів. (а. с. 10). Даний Акт складено відповідно до вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за № 927/11207. [PERSON] звернувся до КП УЖГ «Хрещатик» із заявою від 10.06.2013 року щодо сприяння у проведенні ремонту його квартири за рахунок сусіда з квартири [ADDRESS] або компенсації шкоди силами останнього (а. с. 11). На заяву позивача від 10.06.2013 року КП УЖГ «Хрещатик» надало відповідь у листі від 02.07.2013 року, що проведено обстеження квартири [ADDRESS] та складено відповідний акт; обстеженням встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] відбулось по причині недбалого користування каналізаційним стояком мешканцями квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] під час виконання ремонтних робіт та недотримання п. 17.2 Правил користування системами комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України (а. с. 12). 10.06.2013 року працівниками КП УЖГ «Хрещатик» складено Акт затоплення та пошкодження майна у вісімнадцятій квартирі по [ADDRESS], в якому зазначено, що внаслідок залиття пошкоджено підлогові ДСП стелі та підлоги на антресолях (13 кв. м); гіпсокартон стелі в туалеті, душовій і ванній кімнаті, фарбування підвісної стелі (6,5 кв. м); гіпсокартон стін в туалеті, душовій і ванній кімнаті (30 кв. м); дверні полотна (2 шт.) і лиштви дверей в туалеті і ванній кімнаті (6,0 кв. м) (а. с. 13). Вказаний Акт також підписав [PERSON] та від імені власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. При цьому, суд зазначає, що для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. б) наявність шкоди. під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров'я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов'язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, що коментується, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. в) причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов'язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Наявність всіх вищезазначених умов є обов'язковим для прийняття рішення про відшкодування завданої шкоди. Так, відповідно до Акту, відповідальність за нанесення матеріальних збитків, завданих власнику квартири [ADDRESS], несуть власники квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS]. Власницею квартири [ADDRESS], відповідно до довідки Форми № 3, є [PERSON] (а. с. 61). Разом з тим, як зазначено в Акті від 10.06.2013 року, засмічення каналізаційної мережі було виявлено між квартирою [ADDRESS] та квартирою [ADDRESS]. При цьому, як пояснили в судовому засіданні свідки [PERSON] - Начальник відділу експлуатації та благоустрою КП УЖГ «Хрещатик», [PERSON] - майстер ремонтної дільниці КП УЖГ «Хрещатик», [PERSON] - слюсар-сантехнік аварійної бригади КП УЖГ «Хрещатик», причиною залиття квартири [ADDRESS] було засмічення каналізаційного стояка між квартирами [ADDRESS] та [ADDRESS], яке не могло відбутись з вини мешканців квартири [ADDRESS]. Крім того, як зазначає [PERSON] та [PERSON], а також підтверджується показами свідка [PERSON], який здійснював ремонт в квартирі [ADDRESS], та показами свідка [PERSON] - майстера територіальної дільниці № 4 КП УЖГ «Хрещатик», в квартирі [ADDRESS] проводився косметичний ремонт, який не стосувався «мокрих» місць та санвузла. Аналізуючи викладене, суд вважає, що вини [PERSON] у залитті кватири [ADDRESS], внаслідок чого позивачеві завдано шкоди, немає, відтак, позовні вимоги до [PERSON] є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. Згідно довідки Форми № 3 та договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 14.03.2011 року, власницею квартири [ADDRESS] є [PERSON] Крім того, у вказаній квартирі зареєстрований [PERSON] (а. с. 88, 89). Як зазначено в Акті від 10.06.2013 року та підтверджується показами вказаних свідків - [PERSON], [PERSON], [PERSON], залиття сталось з вини мешканців квартири [ADDRESS]. Отже, шкода, завдана позивачеві внаслідок залиття квартири підлягає відшкодуванню за рахунок [PERSON], яка є власницею квартири. При цьому, суд також звертає увагу на те, що, згідно листа КП УЖГ «Хрещатик» від 11.11.2013 року № 671, в квартирі № [ADDRESS] працівниками КП УЖГ «Хрещатик» в червні 2013 року було виявлено перепланування, про що складено відповідний Акт та власнику квартири вручено припис-попередження. 11.10.2013 року було повторно оглянуто квартиру [ADDRESS] та встановлено, що ванна кімната об'єднана з туалетом, унітаз перенесено на іншій бік, а труби централізованого опалення винесено на балкон. Зважаючи на невиконання власниками вказаної квартири [ADDRESS] вимог балансоутримувача будинку, КП УЖГ «Хрещатик» подано позов до суду про примусове зобов'язання власника квартири [ADDRESS] відновити планування квартири до попереднього стану. (а. с. 106). Отже, інформація, викладена у листі КП УЖГ «Хрещатик», додатково підтверджує, що залиття квартири [ADDRESS] виникло з вини власника квартири [ADDRESS] внаслідок несанкціонованого перепланування квартири. При цьому, суд зазначає, що оскільки [PERSON] не є власником квартири [ADDRESS], а шкоду відшкодовує власник, відповідач-3 не несе відповідальності за спричинення шкоди позивачеві. Більш того, суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що [PERSON] частково було проведено ремонт в квартирі [ADDRESS], про що свідчить укладений між позивачем та відповідачем-3 договір № 1 на виконання ремонтних робіт від 25.06.2013 року з додатками (а. с. 14- 16, 17, 18) та також підтверджується поясненнями свідка [PERSON] та поясненнями, наданими в якості свідка [PERSON] Разом з тим, суд роз'яснює, що у разі відшкодування шкоди позивачеві, [PERSON] має право регресного позову до [PERSON], як до особи, яка здійснювала ремонтні роботи в квартирі [ADDRESS]. Також, суд зазначає, що оскільки [PERSON] зареєстрований в [ADDRESS], та не є власником цієї квартири, а за заподіяну внаслідок залиття шкоду відповідає власник квартири, то позовні вимоги до [PERSON] не підлягають задоволенню. Таким чином, оскільки Актом від 10.06.2013 року встановлено наявність шкоди, неправомірність дій відповідача-4, його вину та причино-наслідковий зв'язок між діями відповідача-4 та шкодою, то позовні вимоги до [PERSON] є обґрунтованими. Щодо розміру матеріальної шкоди, яку просить відшкодувати позивач, то суд зазначає наступне. Як зазначено в Акті затоплення та пошкодження майна у вісімнадцятій квартирі по [ADDRESS] від 10.06.2013 року та підтверджується показами свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], затоплено та пошкоджено було виключно санвузол у квартирі [ADDRESS]. При цьому, суд зазначає, що позивачем не надано на підтвердження розміру матеріальної шкоди звіту про оцінку завданого власнику внаслідок злиття квартири збитку. Також сторони не скористались своїм правом на призначення судової експертизи для визначення вартості заподіяної внаслідок залиття шкоди, яке було роз'яснено судом. Так, 03.08.2013 року [PERSON] (Замовник) уклав договір № 1 на виконання ремонтних робіт з [PERSON] (Підрядник), згідно умов якого Замовник доручає, а Підрядник приймає на себе зобов'язання по виконанню ремонтно-будівельних робіт в приміщенні Замовника за адресою: [ADDRESS] (а. с. 20-21, 22). Згідно Акту здачі-приймання виконаних робіт до договору на виконання ремонтних робіт від 03.08.2013 року, від 12.08.2013 року, вартість виконаних робіт складає 6 337,50 грн. Згідно п. 4 вказаного Акту Замовник виплатив, а Підрядник одержав в повному обсязі грошові кошти в розмірі вартості робіт за Договором 6 337,50 грн. (а. с. 26). Отже, суд зазначає, що вартість завданої позивачу матеріальної шкоди, яка підлягає відшкодуванню за рахунок [PERSON], становить 6 337,0 грн. При цьому, суд не приймає до уваги надані позивачем квитанції на підтвердження понесених витрат, оскільки деякі чеки датовані 2008 роком та 2011 роком, в деяких чеках дату неможливо визначити, а в деяких чеках зазначено товар, який не має відношення до ремонтних робіт. За таких обставин, суд вважає, що матеріальна шкода, заподіяна з вини відповідача-4, яка підтверджена належними та допустимими доказами, в розумінні ст.ст. 58, 59 ЦПК України, становить 6 337,00 грн. Позивач також просить стягнути з відповідачів 10 000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди, яка була заподіяна йому та членам його сім'ї внаслідок залиття квартири. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Як визначено у ст.. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві. Наявність моральної шкоди доводиться потерпілим, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв'язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Позивачем не обґрунтовано розмір компенсації моральної шкоди та не надано жодних доказів на її підтвердження. Разом з тим, беручи до уваги, що залиття квартири спричиняє певні незручності, призводить до порушення звичного ритму життя, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню в розмірі 500,00 грн., які слід стягнути з відповідача-4, як з особи, з вини якої сталось залиття. Аналізуючи викладене, позовні вимоги [PERSON] в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 6 337,00 грн. та моральної шкоди в розмірі 500,00 грн. є обґрунтованими та в цій частині підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Як визначено у ч. 1 ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Так, при звернені до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 229,40 грн. за вимоги майнового характеру, а саме відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 13 592,42 грн., та 114,70 грн. за вимоги немайнового характеру, а саме, відшкодування моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн., що підтверджується квитанціями від 30.08.2013 року та від 16.09.2013 року. Отже, оскільки суд задовольняє позовні вимоги частково, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 112,70 грн. у відшкодування судових витрат. Враховуючи викладене,

Outcome: partial