Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-14 00:00:00

[PERSON] 17 жовтня 2019 року звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до відповідача ПАТ «Дніпрогаз» про визнання дій неправомірними та визнання незаконними актів. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 22 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без руху і запропоновано позивачеві усунути недоліки з дотриманням вимог п. 4 ч. 3 ст. 175, ч. 1 ст. 177 ЦПК України, з метою усунення яких позивачем 06 грудня 2019 року подано виправлений позов. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 грудня 2019 року позов було прийнято до розгляду суду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 11 грудня 2019 року у задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову відмовлено. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2020 року заяву [PERSON] про забезпечення доказів задоволено і витребувано від АТ «Дніпрогаз» відеозапис з відліком часу проведеної експертизи лічильника газу. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2020 року підготовче провадження у справі було закрито і справу призначено до розгулу по суті. Позивач у своєму позові та у ході судового розгляду 27 листопада 2020 року, посилалася на те, що на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого ВАТ «Дніпропетровський лакофарбовий завод» 07 квітня 1998 року, кв. [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] , право власності на яку у встановленому порядку зареєстровано в МБТІ. Позивач зареєстрована та проживає в цій квартирі. За адресою проживання на ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок і відповідачем надаються послуги з газопостачання. 22 серпня 2019 року працівниками відповідача було проведено огляд засобу обліку спожитого природного газу, за результатами якого було складено акт, та на якому відсутній номер реєстрації про виявлення порушення та зазначено «Пломба заводу-виробника потребує додаткового огляду». Також 22 серпня 2019 року працівниками відповідача було складено акт про демонтаж лічильника для проведення експертизи, при цьому повірка лічильника не здійснювалася протягом 22 років, що є порушенням. При демонтажі приладу обліку працівниками ПАТ «Дніпрогаз» було допущено порушення: працівник виходив до автомобіля з лічильником, де перебував протягом 5-7 хвилин, позивачеві було відмовлено у проведенні незалежної експертизи та самостійно привезти прилад, залишені акти про демонтаж та про виявлені порушення були без номерів. 27 серпня 2019 року відповідачем було складено вже інший акт про порушення № 145, де було зазначено інше порушення, який було складено на підставі акту експертизи побутового лічильника газу № 329 від 27 серпня 2019 року. Через 5 календарних днів після демонтажу газового лічильника відповідачем було проведено експертизу та виявлено вже інші порушення, ніж ті, що були зазначені в актах про порушення від 22 серпня 2019 року. Зазначила, що під час проведення експертизи було допущено порушення її прав: її почали обвинувачувати у проникненні у роботу приладу; відмовили у фіксуванні факту цілісності контрольних стрічок, прокладених по поверхні лічильника та скла суматора, членом комісії було зірвано заводську пломбу без жодних пояснень, що унеможливило проведення незалежної експертизи, на якій позивач наполягала, а в подальшому [PERSON] не мала можливості бачити, що відбувається, тому що один із членів комісії спиною закрив огляд. Сам акт не був підписаний споживачем. У разі наявності тих порушень, на які вказує відповідач, мала би бути призначена додаткова експертиза пломби установою, яка має відповідну кваліфікацію. Крім того, позивачеві було повідомлено про наявність рахунку на оплату необлікованого об`єму спожитого газу у сумі 21\~907 гривень 14 коп., яку було розраховано на підставі акту про порушення № 145 від 27 серпня 2019 року, сам рахунок та роз`яснення до нього надати відмовилися. Відповідачем покладено на неї обов`язок сплатити грошові кошти за порушення, яке вона не вчиняла. Відсутність рішення ПАТ «Дніпрогаз» доводить факт невинуватості позивача і вказує на протиправність дій відповідача в частині пред`явлення їй до сплати вартість не облікованого об`єму природного газу в розмірі 21\~907 гривень 14 коп. Відповідно до акту про порушення від 22 серпня 2019 року та акту про виявлене порушення було зафіксовано порушення «Пломба заводу-виробника потребує додаткового огляду», тобто, факт несанкціонованого втручання споживача до приладу обліку спожитого природного газу не було зафіксовано. Висновки, зазначені в акті № 145 від 27 серпня 2019 року, не можуть підтвердити про несанкціоноване втручання в прилад обліку. При цьому відповідач змінює формулювання порушення і фіксує порушення в новому акті, що свідчить про протиправність дій відповідача. На підставі рішення комісії ПАТ «Дніпрогаз» здійснено нарахування за необлікований обсяг спожитого природного газу у розмірі 21\~907 гривень 14 коп. за період з 24 лютого 2019 року по 21 серпня 2019 року. Просила суд визнати недійсним рішення комісії АТ «Дніпрогаз» від 27 серпня 2019 року про нарахування [PERSON] необлікованого спожитого об`єму природного газу у розмірі 21\~907 гривень 14 коп. та скасувати зазначену санкцію. У своїй заяві до суду справу просила розглядати за її відсутності, позовні вимоги задовольнити. Відповідач у\~своєму відзиві,\~а представник\~у ході\~судового розгляду\~27\~листопада 2020\~року,\~посилалися на\~те,\~що позивач\~зареєстрована і\~проживає за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~яка належить\~їй та\~ [PERSON] \~на праві\~спільної сумісної\~власності.\~22\~серпня 2019\~року за\~вказаною адресою\~в присутності\~споживача працівниками\~АТ «Дніпрогаз»\~було здійснено\~перевірку побутового\~газового лічильника.\~За фактом\~огляду спостерігалися\~ознаки невідповідності\~наявної пломби\~вимогам заводу-виробника,\~що вимагали\~додаткового огляду\~(проведення\~експертизи)\~приладу обліку\~спожитого природного\~газу,\~через що\~було складено\~акт №\~329\~від 22\~серпня 2019\~року.\~Зазначив,\~що лічильники\~газу підлягають\~експертизі у\~випадках:\~ознак порушень\~конструкції лічильника\~газу,\~у тому\~числі справності\~лічильного механізму,\~або порушень\~у роботі\~лічильника; ознак\~зняття мастичних\~пломб або\~порушення повірчого\~тавра; зриву\~або пошкодження\~пломб газопостачальної\~(газотранспортної)\~організації на\~лічильнику газу\~або на\~патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу. Акт про виявлені порушення реєструється в журналі реєстрації, який прошивається і скріплюється печаткою газопостачальної організації, та який зберігається на підприємстві, тому номер присвоюється під час внесення відповідного запису до реєстру. Наведені позивачем обставини про пошкодження заводської пломби і механізму лічильника працівником відповідача, необґрунтовані та є припущеннями. При встановленні ознак, які вказують на несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, працівниками відповідача було складено акт про порушення і виконано демонтаж лічильника, за фактом чого також було складено акт та підписано споживачем без зауважень, та який також було зареєстровано в журналі. Для захисту лічильника від зовнішнього втручання було виконано опломбування вхідного та вихідного патрубку демонтованого лічильника, який поміщено в пакет з цупкого матеріалу, який також було опломбовано. Споживача було запрошено 27 серпня 2019 року з 10.00 години до 12.00 години для проведення експертизи лічильника. 27 серпня 2019 року повноважним складом комісії АТ «Дніпрогаз» у присутності споживача проведено експертизу. При безпосередній участі [PERSON] було оглянуто цілісність пакування, до якого було поміщено лічильник після демонтажу, пломб на пакувальному матеріалі, встановлено цілісність пакування та відсутність порушення пломб, зауважень з боку споживача не надходило, так само як і належність лічильника. Комісія за результатами експертного дослідження дійшла висновку, що замість пломби заводу-виробника, яка слугує захисним матеріалом для неможливості доступу до лічильного механізму, на лічильнику встановлена металева заготовка з імітуванням відтиску заводу-виробника на лицьовій стороні заготовки (зразка пломби лічильників 1996 року випуску), а на тильній її стороні взагалі відсутній відтиск зразків належних пломб, що ставляться заводом-виробником. Вказану обставину спочатку було встановлено за допомогою сліпкового матеріалу, а після механічного зняття заготовки, підтверджено зовнішнім її оглядом. За висновком, лічильник не придатний до подальшої експлуатації, оскільки зовнішній вигляд лічильника не відповідає експлуатаційним документам. Наявність чи відсутність пошкодження клейкої стрічки не може кваліфікуватися як несанкціоноване втручання в роботу лічильника, тому вказаним обставинам комісія не надавала оцінки. Оскільки клейка стрічка не забезпечує належний захист від несанкціонованого втручання в роботу лічильника. Липкі стрічки були експериментальними та не вважаються належним захисним матеріалом для запобігання від втручання в роботу лічильника. Будь-яке пошкодження таких стрічок, за умов відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника за кваліфікуючими ознаками, не кваліфікується як втручання. Акт було підписано позивачем без зауважень, про що свідчить сам акт. У разі задоволення комісією акта про порушення, складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. АТ «Дніпрогаз» було складено акт-розрахунок від 09 вересня 2019 року про донарахування необлікованого об`єму природного газу за період з 24 лютого 2019 року по 21 серпня 2019 року у розмірі 2 484,46 куб.м. на загальну суму 21\~907 гривень 14 коп. Нарахування здійснюється за період з останнього дня контрольного зняття показань приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше ніж за 6 місяців. Зазначив, що відповідачем дотримано вимоги чинного законодавства, просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. У своїй заяві до суду представник просив справу розглядати за його відсутності, ухваливши рішення, яким у задоволенні позовних вимог позивачеві відмовити. Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані і добуті докази, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого ВАТ «Дніпропетровський лакофарбовий завод» від 07 квітня 1998 року, [PERSON] і [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] (а.с. 71), право власності на яку у встановленому законом порядку зареєстровано в МБТІ (а.с. 71). 05 лютого 2010 року між [PERSON] і ВАТ «Дніпрогаз» було укладено договір про надання населенню послуг з газопостачання та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с. 50-53). 22 серпня 2019 року АТ «Дніпрогаз» було складено акт про порушення № 329 на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , яким встановлено порушення «пломба заводу-виробника потребує додаткового огляду» (а.с. 89), та який було підписано споживачем [PERSON] без зауважень (а.с. 89 оберт). 22 серпня 2019 року АТ «Дніпрогаз» було складено акт про виявлені порушення Кодексу ГРС за адресою: [ADDRESS] , який підписаний споживачем [PERSON] (а.с. 90). 22 серпня 2019 року працівниками АТ «Дніпрогаз» було здійснено демонтаж лічильника газу Schlumberger, заводський № U00194772 за адресою: [ADDRESS] , який у присутності споживача [PERSON] додаткового опломбували вхідний та вихідний патрубки цього лічильника та пакет пломбою газопостачальної організації вх. № 53275956, вих. № 53275957, пакет № 53275958, про що було складено акт від 22 серпня 2019 року, який підписано споживачем (а.с. 38 оберт). Також запрошено споживача на місце проведення експертизи, яку буде проведено 27 серпня 2019 року з 10.00 години до 12.00 години. Актом експертизи побутового лічильника № 329 від 27 серпня 2019 року, складеного комісією АТ «Дніпрогаз» по проведенню експертизи в присутності споживача було встановлено, що замість заводської пломби встановлена металічна заготовка, на тильній стороні якої відсутній відтиск клейма, на лицьовій частині є імітація відбитку клейма заводу-виробника (1996 року), а також сліди повторного обтиснення, тобто, в результаті заміни пломби є доступ до суматора (а.с 39). Зазначений акт підписаний споживачем без зауважень. Актом про порушення № 145 встановлено факт несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, за що споживачеві необхідно сплатити відшкодування збитків, завданих оператору згідно з постановою НКРЕ та КП № 2494 від 30 вересня 2015 року із змінами і доповненнями та визначено дату розгляду цього акта 09 вересня 2019 року і запрошено [PERSON] на засідання (а.с. 40). Із твердженнями, зазначеними в акті, споживач не погодилася та виявила бажання щодо проведення незалежної експертизи, про що зазначила в акті (а.с. 40 оберт). Згідно з рахунком на оплату не облікованого об`єму природного газу, розрахованого на підставі акту про порушення № 145 від 27 серпня 2019 року, до сплати підлягає 21\~907 гривень 14 коп. (а.с. 66). Відповідачем на адресу споживача було направлено повідомлення про припинення газопостачання/розподілу природного газу від 07 жовтня 2019 року у разі несплати заборгованості у розмірі 21\~907 гривень 14 коп. (а.с. 67). Наказом ПАТ «Дніпрогаз» № 03Но-102-0218 від 14 лютого 2018 року затверджено єдиний порядок перерахунку (донарахувань) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу побутовим та не побутовим споживачам, затверджено Положення про комісію з розгляду актів про порушення та затверджено комісію з розгляду актів про порушення побутових споживачів, та споживачів, що не є побутовими (а.с. 112-113). Наказом ПАТ «Дніпрогаз» № 03Но-179-0418 від 18 квітня 2018 року внесено зміни до наказу № 03Но-102-0218, а саме внесено зміни до складу комісії (а.с. 114). Актом-розрахунком № 1601 від 09 вересня 2019 року на підставі акта про порушення № 145 від 27 серпня 2019 року за період з 24 лютого 2019 року по 21 серпня 2019 року нараховано вартість необлікованого об`єму природного газу у розмірі 21\~907 гривень 14 коп. (а.с. 115). Згідно з листом АТ «Дніпрогаз» вих. № 4911.7-Лв-2731-0720 від 14 липня 2020 року повірка лічильника Gallus 2000-U G 4, заводський № 00194772 до 22 серпня 2019 року не проводилася (а.с. 145). Відповідно до частини першої\~статті 4 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом статей 11, 15 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено ст. 16 ЦК України. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. 55, 124\~Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (статті 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений ст. 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Зазначений правовий висновок викладений Верховним Судом України у Постанові від 12 червня 2013 року у справі № 6-32цс13. Ефективність як критерій способу захисту цивільного права полягає в тому, що його реалізація призведе до відновлення порушених майнових або немайнових прав та інтересів управомоченої особи. Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Здебільшого такий спосіб прямо визначений спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Так, за змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Якщо об`єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Таким чином, зазначеними положеннями законодавства прямо передбачено, що споживач, у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити такий акт (вимогу) в судовому порядку. Крім того, пунктом 3.4 Положення визначено, що у разі незгоди будь-якої сторони з висновками комісії по газопостачальній (газотранспортній) організації спірні питання вирішуються у судовому порядку. Вимоги [PERSON] про визнання неправомірною та скасування нарахованої вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу відповідно до акту про порушення Кодексу газорозподільних систем № є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки такі дії та рішення оператора газорозподільної системи безпосередньо впливають на права та обов`язки споживача послуг з газопостачання, встановлюють об`єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу та створюють для споживача загрозу припинення газопостачання. Зазначене узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у Постанові від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17, провадження № 12-137гс19. Згідно із ч. 1 ст.\~714\~ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пунктом 3.1.3 Положення встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу. За приписами пункту 3.2.2 Положення у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення). Згідно з пунктом 3.3.1 Положення експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення). Пунктом 2.1 Положення визначено, що експертиза лічильника газу комплекс дій, які проводяться з метою установлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу. Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави визначено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу). Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Згідно з абзацом першим пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до п. 4 гл. 1 розділу I Кодексу газорозподільних систем, несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема, лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу пераметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Згідно зі ст.\~1\~ЗУ «Про\~метрологію та\~метрологічну діяльність» засоби вимірювальної техніки це засоби вимірювань, вимірювальні системи, матеріальні міри, стандартні зразки та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності. Такими чином, засобом вимірювальної техніки є технічний засіб, який застосовується під час вимірювань фізичних величин і має нормовані метрологічні характеристики. Ч. 1 ст.\~17\~ЗУ «Про\~метрологію та\~метрологічну діяльність» передбачено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання (ч. 4 ст. 17 ЗУ «Про метрологію та метрологічну діяльність»). Пунктом 4 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем встановлено, що оператор газорозподільної системи при проведенні контрольного огляду вузла обліку має право: оглядати комерційний вузол обліку природного газу та його складові на предмет відсутності ознак пошкодження засобу вимірювальної техніки, пошкодження пломб, несанкціонованого втручання в засіб вимірювальної техніки, несанкціонованого газопроводу та/або несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу); здійснювати перевірку параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу (за їх наявності); перевіряти наявність діючих свідоцтв про повірку засобів вимірювальної техніки (відміток про повірку в паспортах засобів вимірювальної техніки), що входять до складу комерційного вузла обліку природного газу. До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема, лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання у засіб вимірювальної техніки, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою оператора газорозподільної системи чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза, порядок проведення якої передбачено Кодексом газорозподільних систем та пунктом 3.3 Положення. Таким чином, оскільки нарахування збитків відбувалося у встановлений спосіб правомочним складом комісії на підставі акту № 145 від 27 серпня 2019 року про виявлення факту несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу шляхом заміни пломби та наявності доступу до суматора, який встановлено за результатами проведення експертизи лічильника газу, а спростувань висновків комісії з проведення експертизи позивачем судові надано не було, тобто доказів зворотного судові не надано, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Що стосується посилань позивача на те, що пломбу на газовому лічильнику було пошкоджено самими працівниками відповідача та членами комісії, що проводила експертизу, то вони не заслуговують на увагу суду, оскільки належних та допустимих доказів на підтвердження цих тверджень позивачем судові надано не було. Суд також не приймає до уваги надані позивачем [PERSON] виписки із медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] (а.с. 68, 69), оскільки зазначені докази не є належними в розумінні ст. 77 ЦПК України та не стосуються доказування у справі щодо неправомірності нарахування збитків на необлікований обсяг спожитого природного газу. Ч. 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а саме: судовий збір. Згідно з ч. 7 ст. 141 ЦПК України, якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Позивача при поданні позову до суду було звільнено від сплати судового збору за подання позову, за подання заяви про забезпечення позову [PERSON] було сплачено судовий збір у розмір 384 гривень 20 коп. (а.с. 16), який з урахуванням того, що у задоволенні позовних вимог позивачеві було відмовлено, слід віднести за її рахунок. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed