Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-27 00:00:00

[PERSON] 25.07.2019 звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 09.09.2008 між ним та відповідачем було укладено шлюб, який розірвано рішенням суду 10.04.2013. Під час спільного проживання відповідач [INFO] народила [PERSON] , батьком якого, згідно ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України (далі - СК України), записаний позивач. Позивач зазначає, що він з цим не згоден, він не може бути батьком [PERSON] через певні об`єктивні причини. Зокрема, фактично перебуваючи в шлюбі з відповідачем, інтимних стосунків він не мав, так як з початку 2012 року разом не проживали, шлюбні відносини між ними були припинені, проживав окремо від відповідача. Позивач вказав, що коли відповідач [INFO] народила дитину, він про це не знав. Оскільки шлюб між ними не був розірваний, батьком народженої дитини був записаний позивач та на момент реєстрації народження дитини, він не знав, що він не являється батьком. На початку 2013 року відповідач звернулась до суду з позовом щодо розірвання шлюбу, про що він не заперечував. Після розірвання шлюбу та розмови з відповідачем він дізнався від останньої, що син не є його дитиною. У зв`язку з наведеним, посилаючись на ст. 136 СК України, позивач просить виключити відомості про нього, як батька з актового запису №2 від 20.05.2013 про народження дитини [PERSON] , складений виконавчим комітетом Пушківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Ухвалою суду від 30.07.2019 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання. В підготовче засідання позивач не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, заяву про відкладення розгляду справи до суду не подав. Відповідач в підготовче засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати в її відсутність, позовні вимоги визнає повністю та не заперечує проти їх задоволення, зазначила, що біологічним батьком сина [PERSON] є інший чоловік, факти викладені в позовній заяві є правдивими (а.с. 42). Представник третьої особи Голованівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Голованівського територіального управління юстиції у Кіровоградській області в підготовче судове засідання не з`явився. Від начальника відділу Конякіної до суду надійшла заява, в якій просить розгляд справи проводити у відсутність представника відділу (а.с. 40). Відповідно до частин 3, 4 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно частин 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи норми ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи по суті, оскільки вони належним чином повідомлені про дату, час і місце засідання, тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що 09 вересня 2008 року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований виконавчим комітетом Липовеньківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №4 та в подальшому розірваний заочним рішенням Голованівського районного суду Кіровоградської області від 10 квітня 2013 року, який набрав законної сили 22.04.2013. Шлюб припинено з дня набрання рішенням законної сили (а.с. 5). [INFO] в с. Пушкове Голованівського району Кіровоградської області народився [PERSON] , про що 20 травня 2013 року було здійснено актовий запис №2, батьком дитини зазначений позивач, матір`ю - відповідач, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 20.05.2013 виконавчим комітетом Пушківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області (а.с. 6). Державна реєстрація народження дитини [PERSON] проведена відповідно до статті 126 СК України на підставі актового запису про шлюб №4 від 09 вересня 2008 року, складеного Липовеньківською сільською радою Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00023903412 від 11.09.2019 (а.с. 37-39). Отже, реєстрацію народження дитини було здійснено через один місяць та 10 днів після набрання заочним рішенням суду законної сили про розірвання шлюбу, тобто до спливу 10 місяців з моменту припинення шлюбу. Разом з тим, з 2012 року сторони разом не проживали, відповідач підтвердила, що народжена нею дитина від іншого чоловіка, тобто позивач дійсно не є біологічним батьком дитини та не знав про зазначені про нього відомості при реєстрації народження дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого не майнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав, передбачених ч. 2 ст. 16 ЦК України, є припинення правовідношення. Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. За змістом Преамбули Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою Української РСР 27 лютого 1991 року, Організація Об`єднаних Націй в Загальній декларації прав людини проголосила, що діти мають право на особливе піклування і допомогу, дитині для повного і гармонійного розвитку її особи необхідно зростати в сімейному оточенні, в атмосфері щастя, любові і розуміння. В силу ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Пленум Верховного Суду України в п. 11 постанови №3 від 15.05.2006 року роз`яснив, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. З огляду на викладене, оцінюючи в сукупності надані докази,

Outcome: approved