Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-27 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] помер її батько [PERSON] . На час смерті батько [PERSON] проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] . Після смерті батька позивача відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 2,8558 га, яка розташована на території Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області, та має цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Спадкова справа після смерті батька [PERSON] не заводилась. Звернувшись до нотаріуса з метою заведення спадкової справи, позивач отримала відмову, в зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини. Позивач вважала, що володіючи Державним актом на право власності на земельну ділянку вона прийняла спадщину і тому може у будь - який час отримати свідоцтво про право на спадщину. Крім цього, з 2012 року стосовно неї розслідувалось кримінальне провадження, а в подальшому і судовий розгляд вказаного провадження, по 2019 рік, внаслідок чого вона була морально подавлена і не здійснювала будь - яких дій щодо оформлення спадщини після смерті батька. Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі. Представник відповідача Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без участі представника сільської ради, позовні вимоги визнають в повному обсязі. Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 06 квітня 1976 року Жовтневим сільським ЗАГС Попільнянського району Житомирської області, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , запис за № 7. Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого 07 вересня 1996 року Жовтневою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] 07 вересня 1996 року одружилась з [PERSON] , про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за № 10. Рішенням Києво - Святошинського районного суду Київської області від 21 липня 2014 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 19 жовтня 2017 року Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, [PERSON] 19 жовтня 2017 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , після державної реєстрації шлюбу прізвище змінила на « [PERSON] », актовий запис № 2773. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 14 лютого 2014 року Виконавчим комітетом Жовтневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] помер [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 6. Відповідно до вироку колегії суддів Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2016 року [PERSON] визнано невинуватою у пред`явленому обвинуваченні за ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України та виправдано в зв`язку з недоведеністю вчинення нею кримінальних правопорушень. Згідно ухвали Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року вирок Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2016 року залишено без змін. Як вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданого 24 жовтня 2019 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо спадкової справи [PERSON] . Довідками № 1211 та № 1212 від 28 жовтня 2019 року Виконавчого комітету Квітневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області передбачено, що [PERSON] , [INFO] , уродженець села Юрово Пустошкінського району Псковської області, який помер [INFO] (а/з № 6 від 14.02.2014 року), постійно проживав та був зареєстрований до дня смерті за адресою: [ADDRESS] , проживав одиноко. Село Жовтневе перейменовано на село Квітневе Попільнянського району Житомирської області, згідно постанови Верховної Ради України № 984 - VІІІ від 04.02.2016 року «Про перейменування окремих населених пунктів та районів». Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 153659, виданого 26 лютого 2004 року, [PERSON] на підставі розпорядження голови Попільнянської РДА від 10 листопада 2003 року № 427 є власником земельної ділянки площею 2,8558 га, земельна ділянка розташована на території Жовтневої сільської ради Попільнянського району Житомирської області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Згідно повідомлення приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області від 01 листопада 2019 року, [PERSON] відмовлено у оформлені спадкових справ і у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , так як встановлений строк для прийняття спадщини минув. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що у зв`язку з тим, що з 2012 року по 2019 рік відносно неї провадилось розслідування та судовий розгляд кримінального провадження, що підтверджується вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 05 грудня 2016 року та ухвалою Київського апеляційного суду від 08 липня 2019 року. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Стаття 1261 ЦК України визначає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом.

Outcome: approved