Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-15 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з даним позовом до ТОВ «СП «Агродім», в якому просять стягнути з відповідача на їх користь невиплачені суми при звільненні: 1/неоплачені години роботи у змінах за період з 01.01.2017р. по 21.11.2018р.; 2/доплату за роботу в нічний час та у святкові дні; 3/грошову компенсацію за невикористані дні щорічної відпустки з урахуванням коригування середньої заробітної плати на коефіцієнт підвищення посадових окладів, яке відбулось з 01 січня 2018 року; 4/середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 22.11.2018р. по день постановлення рішення суду. 12 вересня 2019 року представником позивачів до суду була подана заява про уточнення позовних вимог, в якій просить стягнути з ТОВ «СП «Агродім» на користь: 1. [PERSON] : суму недоплати за виконану роботу - 10706,50 грн, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні - 44876,56 грн, а всього - 55583,06 грн. 2. [PERSON] : суму недоплати за виконану роботу - 11098,50 грн, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні - 57016,90 грн, а всього - 68115,40 грн. 3. [PERSON] : суму недоплати за виконану роботу - 11098,50 грн, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні - 50939,77 грн, а всього - 62038,27 грн. 4. [PERSON] : суму недоплати за виконану роботу - 11500,30 грн, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні - 50623,49 грн, а всього - 62123,79 грн. 5. [PERSON] : суму недоплати за виконану роботу - 11098,50 грн, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні - 56576,65 грн, а всього - 67675,15 грн. 6. [PERSON] : суму недоплати за виконану роботу - 11098,50 грн, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні - 56486,27 грн, а всього - 67584,77 грн. Позивачі та їх представник в судовому засіданні заявлені вимоги підтримали і просили їх задовольнити з вищевказаних підстав. Представник позивачів зазначив, що їх вимоги грунтуються на проведеній інспекцією Держпраці перевірці та внесеному відповідачу за її результатами припису, який не оскаржувався. Оскільки відповідач не надав витребуваних судом документів первинного обліку, то розрахунок стягуваних сум було обраховано орієнтовано й виходячи з фактичного відпрацювання позивачами 24 годин у зміну; заробітна плата бралась з відомостей персоніфікованого обліку форми ОК-5. Позивачі також пояснили, що вони зазвичай працювали по сім змін на місяць, а з травня 2018 року - по 10 змін. Просять застосувати приписи ч.10 ст.84 ЦПК України, визнавши вказані обставини. Конкретного розрахунку сум, що стосуються доплати за роботу в нічний час та у святкові дні, грошової компенсації за невикористані дні щорічної відпустки з урахуванням коригування середньої заробітної плати на коефіцієнт підвищення посадових окладів, яке відбулось з 01 січня 2018 року, надати не можуть через відсутність первинних документів, проте позовні вимоги в цій частині також підтримують. Відповідач в установлений судом строк відзиву на позов не подав, а надісланий до суду відзив від 10.09.2019р. з доданими документами не може бути прийнятий та підлягає відхиленню, оскільки всупереч вимогам ч.5, 7 ст.178 ЦПК України поданий несвоєчасно без поважних причин та до нього не додано документів, що підтверджують надання відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав у повному обсязі й просив відмовити в їх задоволенні. Пояснив, що звільнення позивачів з роботи відбулося згідно вимог чинного законодавства; припис Управління Держпраці, на якому базуються вимоги позивачів, не містить інформації про порушення прав позивачів як конкретних охоронців, в ньому не йдеться мова про нічні і святкові дні; компенсація за невикористані дні відпустки виплачена позивачам у день звільнення; залучення позивачів до інших робіт компенсувалось додатковою оплатою; в день звільнення з позивачами проведено повний розрахунок й будь-яка заборгованість з оплати праці в товаристві відсутня; за відсутності викрадених у відповідача первинних документів наведені позивачами розрахунки стягуваних сум є припущеннями й не обгрунтовані належними доказами. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку. Відповідно до ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Згідно зі ст.117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору. Заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу (ч.1 ст.94 КЗпП України, ч.1 ст.1 Закону України «Про оплату праці»). За змістом положень ст.2 Закону України «Про оплату праці» в структуру заробітної плати входять: основна заробітна плата, додаткова заробітна плата, інші заохочувальні та компенсаційні виплати. Відтак, з огляду на вказані норми трудового законодавства заявлені позивачами вимоги охоплюються поняттям «заробітна плата». Як вбачається з матеріалів справи і встановлено в судовому засіданні, [PERSON] з 03 квітня 2007 року, [PERSON] з 20 травня 2014 року, [PERSON] з 01 листопада 2013 року, [PERSON] з 18 травня 2012 року, [PERSON] з 06 червня 2011 року, [PERSON] з 05 квітня 2006 року працювали на посаді охоронників ТОВ «СП «Агродім» й з 21 листопада 2018 року були звільнені з роботи за п.1 ст.40 КЗпП України в зв`язку зі скороченням чисельності працюючих. За результатами інспекційного відвідування Управлінням Держпраці у Чернігівській області 20 грудня 2018 року на адресу ТОВ «СП «Агродім» було внесено припис про усунення ряду виявлених порушень вимог трудового законодавства, який отримано керівником товариства; відомостей про оскарження даного припису сторони не надали. Відповідно до копій витягу з ЄРДР від 17.05.2019р. за ч.1 ст.185 КК України, повідомлення про початок досудового розслідування Ірпінського ВП ГУНП в Київській області від 17.05.2019р., документів на транспортний засіб, в ніч з 22.04.2019р. на 23.04.2019р. невстановлена особа з належного ТОВ «СП «Агродім» автомобіля викрала речі та документи, серед яких і бухгалтерські документи товариства (табелі обліку робочого часу охоронців за 2012-2018 роки, функціональні обов`язки охоронців та інші). За змістом положень ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Заявляючи вимоги про стягнення невиплачених сум при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, позивачі та їх представник посилались на вищезазначені матеріали перевірки Управління Держпраці та відомості форми ОК-5, оскільки відповідач не надав суду витребуваних документів. Однак, з огляду на положення ст.77-80 ЦПК України суд не може прийняти вказані документи за належні, допустимі, достовірні та достатні докази на обгрунтування заявлених позивачами вимог. Так, в приписі Управління Держпраці від 20.12.2018р. констатується порушення вимог ч.2 ст.30, ст.66 КЗпП України щодо незабезпечення в ТОВ «СП «Агродім» протягом 2017-2018 років достовірного обліку робочого часу при роботі у змінному режимі та виконуваної роботи всім працівникам, які перебували на посадах охоронців (п.3, 4 припису). Оскільки мова йдеться про всіх охоронців товариства, то дана обставина розповсюджується й на позивачів у справі, що спростовує твердження представника відповідача про відсутність у приписі інформації про порушення прав позивачів у цій частині позовних вимог. Водночас зі змісту припису та форми ОК-5 неможливо достовірно встановити фактичну кількість неоплачених годин роботи позивачів за період з 01.01.2018р. по 21.11.2018р., тоді як вони у судовому засіданні зазначали про різну кількість змін у місяцях; представник позивачів також повідомив про те, що в основу розрахунку була покладена орієнтовна кількість 490 недоплачених годин роботи. Крім того, розрахунок суми недоплати за виконану роботу був проведений представником позивачів виходячи з середньогодинної заробітної плати за один місяць ( [PERSON] - січень 2018 року, [PERSON] - липень 2018 року, іншим позивачам - серпень 2018 року). Натомість, такий спосіб підрахунку не відповідає реальним обставинам, так як заробітна плата позивачів у розрізі місяців була різною. Оскільки необгрунтованими є базові розрахунки позивачів щодо недоплати їм заробітної плати, то не можуть вважатися й достовірними обраховані ними суми компенсації середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, які носять похідний характер. Відтак, наведені позивачами докази та проведені розрахунки суд вважає припущеннями, на яких не може грунтуватися судове рішення, особливо якщо це стосується стягнення коштів. При цьому, суд зважує і на ту обставину, що позивачами та їх представником взагалі не зазначено конкретних сум з наведенням обгрунтованих розрахунків в частині позовних вимог про стягнення доплати за роботу в нічний час та у святкові дні; грошової компенсації за невикористані дні щорічної відпустки з урахуванням коригування середньої заробітної плати на коефіцієнт підвищення посадових окладів, яке відбулось з 01 січня 2018 року. Суд не може взяти до уваги доводи представника позивача щодо необхідності застосування приписів ч.10 ст.84 ЦПК України, оскільки не було встановлено обставин ухиляння відповідача від подання витребуваних судом доказів чи неподання їх з неповажних причин. Так, в матеріалах справи мається письмовий запит Бахмацького районного суду Чернігівської області від 26.02.2019р. на адресу ТОВ «СП «Агродім» про надання копій документів, але відсутні належні докази його направлення товариству (в супровідному листі від 26.02.2019р. та рекомендованому повідомленні вказано, що направляються ухвала з матеріалами справи). Крім того, таке витребування було проведено в неналежний процесуальний спосіб, оскільки відповідно до ч.3 ст.84 ЦПК України витребування доказів здійснюється судом шляхом постановлення ухвали. Дане процесуальне рішення було ухвалене Борзнянським районним судом Чернігівської області 16 липня 2019 року, але витребувані документи відповідач не надав до суду з поважних причин, так як згідно інформації органу поліції вони вже були викрадені (23 квітня 2019 року). Одночасно суд враховує і ту обставину, що позивачі та їх представник при підготовці даного позову не скористались своїм процесуальним правом на забезпечення доказів в порядку ст.116 ЦПК України. Таким чином, враховуючи викладені обставини, позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до ТОВ «СП «Агродім» про стягнення невиплачених сум при звільненні та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні є необгрунтованими і не підлягають задоволенню. Оскільки позивачі при подачі заяви до суду були звільнені від сплати судового збору, спір вирішений не на їх користь, то у відповідності до положень ст.141 ЦПК України ці судові витрати з розгляду даної справи слід віднести за рахунок держави, а на професійну правничу допомогу - залишити за позивачами. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed