Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-19 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Сірко Л.П., звернувся до суду з позовною заявою, в якій зазначив, що 12.03.2016 року він надав у позику [PERSON] грошові кошти в розмірі 110000,00грн. терміном на один рік- до 12.03.2017 року. Відповідно до умов даного договору відповідачка зобов`язалась сплачувати позивачу щомісячно за користування грошовими коштами п`ять відсотків від загальної суми боргу. На підтвердження отримання грошових коштів та взятих на себе зобов`язань [PERSON] була надана розписка, яка посвідчує прийняття нею зазначеної грошової суми. У вказаний у договорі строк, а саме- 12.03.2017 року [PERSON] грошові борг не повернула, не сплатила відсотки за користування грошовими коштами. Починаючи з 13.03.2017 року позивач неодноразово звертався до неї з вимогою про повернення суми коштів. Однак, станом па 16.05.2019 року, відповідачка у добровільному порядку грошові кошти не повернула, не виконала взяті на себе зобов`язання. Просить суд стягнути з [PERSON] на свою користь суму боргу у розмірі 335230,48грн., яка складається з:110000,00грн.-\~сума позики,\~214500,00грн.-\~сума несплачених\~п`яти\~відсотків,\~10730,48грн.- сума трьох відсотків річних від суми боргу за прострочення виконання зобов`язань; та витрати по сплаті судового збору у розмірі 3352,30грн. Ухвалою судді Енергодарського міського суду Запорізької області від 23.05.2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання (а.с. 11). Ухвалою суду від 12.07.2019 року підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду (а.с. 17) Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову) не вчинялось, провадження не зупинялось. У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач [PERSON] через канцелярію суду наддав заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити (а.с. 30). Представник позивача [PERSON] - адвокат Сірко Л.П. через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи у відсутність сторони позивача. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити (а.с. 31). Відповідач [PERSON] причини неявки не повідомила, заяв або клопотань про відкладення слухання справи, відзиву на позов до суду не надавала. Сповіщалася про дату та час судового засідання за адресою його місця проживання, зареєстрованого у\~встановленому законом\~порядку. Проте до суду повернувся поштовий конверт з відповідною відміткою пошти про невручення (а.с. 14, 21, 29). Крім того, відповідачка повідомлялася про час та дату розгляду справи оголошенням, опублікованим на офіційному веб-порталі «Судова влада» (а.с. 26). Таким чином, згідно з вимогами ст.ст. 128, 131 ЦПК України, відповідач повідомлена про час та місце слухання справи за адресою її місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку та не з`явилася у судове засідання без поважних причин. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання та не з`явилася в судове засідання без поважних причин, відзив на позов до суду не надавала, суд, відповідно до ст. 280 ЦПК України, може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу порушеного права на належне виконання умов договору позики (розписки) від 12.03.2016 року (а.с. 6). Статтею 1046\~ЦК України визначено зміст договору позики. За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. За своїми ознаками договір позики є реальним, оплатним або диспозитивно безоплатним, одностороннім, строковим або безстроковим. Договір позики вважається укладеним в момент здійснення дій з передачі предмета договору на основі попередньої домовленості (п. 2 ч. 1 ст. 1046 ЦК України). Ця особливість реальних договорів зазначена в ч. 2 ст. 640 ЦК України, за якою якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, а й передачі грошової суми позичальнику. Договір позики в письмовій формі може бути укладений як шляхом складання одного документа, так і шляхом обміну листами (ч. 1ст. 207 ЦК України). Досліджуючи договори позики чи боргові розписки, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, незалежно від найменування документа і, зважаючи на встановлені результати, робити відповідні правові висновки. Крім того, частиною першою статті 1049\~ЦК України встановлено, що за договором позики позичальник зобов`язаний повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором. Таким чином, розписка як документ, що підтверджує боргове зобов`язання, має містити умови отримання позичальником в борг із зобов`язанням її повернення та дати отримання коштів. Така ж правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі № 6-63цс13, та від 11 листопада 2015 року в справі № 6-1967цс15. З наявного в матеріалах справи договору займу (розпискою) [PERSON] взяла в борг у [PERSON] грошові кошти у розмірі 110000,00грн. терміном на один рік- до 12.03.2017 року на умовах сплати позивачу щомісячно за користування грошовими коштами п`яти відсотків від загальної суми боргу. Частиною 1 ст.\~1048\~ЦК України визначено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. [PERSON] дійсно порушила зобов`язання щодо повернення суми позики, а тому з неї підлягає стягненню на користь позивача сума позики з врахуванням 5% щомісячно за користування грошима передбачених договором. Станом на дату звернення до суду сума несплачених відсотків за користування запозиченими коштами за період 39 місяців складає 214500,00грн. (виходячи з наступного розрахунку: 110000,00грн./100=1100,00грн. х 5%= 5500,00грн. (за місяць). 5500,00грн. (що становить 5% щомісячно) х 39 місяців (з яких: за 9 місяців 2016 року 5500,00грн. х 9=49500,00грн.; за 12 місяців 2017 року= 5500,00грн х 12= 66000,00грн.; за 12 місяців 2018 року= 5500,00 х 12= 66000,00грн.; за 6 місяців 2019 року= 5500 х 6=33000,00грн.). Згідно з ч. 2 ст. 625\~ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Приписи ст. 625 ЦК України про розмір процентів, що підлягають стягненню за порушення грошового зобов`язання, є диспозитивними та застосовуються, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Тобто, три проценти річних від простроченої суми за весь час прострочення застосовуються у випадку, якщо сторони в договорі не передбачили інший розмір процентів. Натомість, договором займу від 12.03.2016 року сторонами був передбачений п`ятивідсотковий розмір процентів щомісячно від суми боргу. Враховуючи вищенаведене, позовна вимога про стягнення з [PERSON] на корить [PERSON] 3% річних відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України не підлягає задоволенню. Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з частковим задоволенням позову, підлягає стягненню з відповідачки на корить позивача судовий збір у розмірі 3245,00грн. На підставі викладеного, та

Outcome: partial