Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-22 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач, [PERSON] ) звернулась до Печерського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (далі - відповідач, [PERSON] ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору; Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шпак Антоніни Петрівни (далі - третя особа, Приватний нотаріус Шпак А.П.), в якому просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] (паспорт серії [NUMBER] , виданий ЦВМ Дзержинського РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 10.03.1998 року, ідентифікаційний код [NUMBER] ) є двоюрідною племінницею [PERSON] (паспорт серії [NUMBER] , виданий Шевченківським РУ ГУ МВС України в м. Києві, ідентифікаційний код [NUMBER] ), який помер [INFO] , та перебуває з [PERSON] у п`ятому ступені спорідненості. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що [INFO] помер її двоюрідний дядько [PERSON] , з яким вона перебувала у п`ятому ступені спорідненості. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, проте документи на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем у позивача відсутні. Вказує, що її прабаба [PERSON] є матір`ю сестер [PERSON] , 1904 року народження (дошлюбне прізвище - [PERSON] ), яка померла [INFO] , та [PERSON] , 1906 року народження (дошлюбне прізвище - [PERSON] ). В свою чергу, [PERSON] , 1904 року народження, яка померла [INFO] , є матір`ю [PERSON] , а [PERSON] 1906 року народження, є матір`ю [PERSON] та бабою позивача. Отже, [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] , яка померла у 1993 році, є двоюрідними братом та сестрою, тому позивач є двоюрідною племінницею [PERSON] , тобто перебуває з ним у п`ятому ступені спорідненості. Зазначає, що відповідно до листа Державного архіву Полтавської області № 07-12/449 від 14.10.2010 року, метричні книги для запису народжених, одружених, померлих парафіян православних церков містечка Карлівка Костянтиноградського повіту та с. Сторожеве Полтавського повіту Полтавської губернії на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили, у зв`язку з чим неможливо підтвердити актові записи про народження [PERSON] та [PERSON] у 1900 році, тобто бабусь позивача, що свідчить про неможливість одержання документів, які посвідчують факт родинних відносин. Вказує, що за життя [PERSON] вона, її донька та зять підтримували тісний зв`язок, проводили разом час, святкували ювілей [PERSON] , а після смерті останнього позивач займалася організацією, оплатою поховання та поминального обіду. Крім того, позивач зазначає, що у 2016 році вона зверталася до суду в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту родинних відносин з померлим [PERSON] та рішенням Шевченківського районного суду Харківської області від 07.10.2016 року у справі № 637/1050/16-ц заяву було задоволено; встановлено факт, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] є двоюрідною племінницею [PERSON] , померлого [INFO] та перебуває з ним у четвертому ступені спорідненості. Проте ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 09.03.2017 року рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 07.10.2016 року було скасовано, оскільки встановлення факту родинних відносин тягне за собою не тільки вирішення питання щодо спорідненості з померлим [PERSON] , але і поширюються на правовідносини, пов`язані зі спадкуванням, що свідчить про наявність спору про право. За таких обставин, з метою оформлення права на спадщину після померлого [PERSON] , позивач просить встановити факт родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2017 року справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Москаленко К.О. На виконання ч. 3 ст. 122 ЦПК України (у редакції 2004 року), 29.08.2017 року судом було зроблено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання відповідача щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.09.2017 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Шпак Антоніни Петрівни про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та судове засідання у справі призначено на 04.10.2017 року. 03.10.2017 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи. 04.10.2017 року справу було знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді в колегіальному розгляді кримінальної справи та призначено до судового розгляду на 30.11.2017 року. 05.10.2017 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Шпак А.П. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. 27.11.2017 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Шпак А.П. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. 30.11.2017 року справу було знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті та призначено до судового розгляду на 05.02.2018 року. 05.02.2018 року справу було знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті по справі за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 Кримінального кодексу України та призначено до судового розгляду на 28.03.2018 року. 02.03.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - [PERSON] надійшов відзив на позову заяву, в якому останній проти позову заперечував та просив у його задоволенні відмовити, оскільки [PERSON] проживала спільно однією сім`єю як чоловік та дружина з померлим [PERSON] з 2008 року по 2016 рік, тому більшість наданих позивачем документів до смерті [PERSON] зберігалися у їхньому з померлим помешканні та останній ніколи не передавав їх на зберігання [PERSON] , а були відшукані позивачем після смерті [PERSON] . Звертає увагу на те, що встановлені у рішенні Шевченківського районного суду Харківської області від 07.10.2016 року у справі № 637/1050/16-ц за заявою [PERSON] , заінтересована особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шпак А.П., про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами не можуть братися судом до увагу, як такі, що не потребують доказування, оскільки вказане рішення було скасовано ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 09.03.2017 року. Крім того, зазначає, що позивач обмежила їй доступ до спільного з [PERSON] приміщення, заволоділа їхніми речами та документами. В судовому засіданні 28.03.2018 року представником позивача - [PERSON] подано заяву про виклик та допит у якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; представником відповідача - [PERSON] подано клопотання про витребування доказів. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.03.2018 року у зв`язку із витребуванням доказів та викликом свідків, в судовому засіданні оголошено перерву до 04.06.2018 року. 06.04.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Шпак А.П. надійшла копія спадкової справи щодо [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.05.2018 року у зв`язку із закінченням повноважень судді Москаленко К.О. в межах п`ятирічного строку, на підставі розпорядження керівника апарату Печерського районного суду м. Києва Ліннік Н.В. від 29.05.2018 року № 361 справа передана для розгляду судді Печерського районного суду м. Києва Васильєвій Н.П. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2018 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Шпак Антоніни Петрівни про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та підготовче засідання у справі призначено на 07.08.2018 року. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2018 року у зв`язку із перебуванням судді Васильєвої Н.П. на довготривалому лікарняному, на підставі розпорядження в.о. керівника апарату Печерського районного суду м. Києва Клименко О.І. від 12.07.2018 року № 476 справа передана для розгляду судді Печерського районного суду м. Києва [PERSON] . Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2018 року прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Шпак Антоніни Петрівни про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та підготовче засідання у справі призначено на 11.09.2018 року. 11.09.2018 року справу було знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному та підготовче засідання призначено на 22.10.2018 року. 22.10.2018 року справу було знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному та підготовче засідання призначено на 07.11.2018 року. 24.07.2018 року та 27.07.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про припинення представництва у справі № 757/49629/17-ц, в якій остання повідомляє про скасування (відкликання) довіреності від 17.10.2016 року, виданої на ім`я [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , посвідченої Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Калініченко С.О. 17.10.2016 року за реєстровим № 921. 27.07.2018 року та 30.07.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від [PERSON] надійшла заява про припинення повноважень представників [PERSON] у справі № 757/49629/17-ц. 10.09.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - [PERSON] надійшла заява про припинення представництва [PERSON] у справі № 757/49629/17-ц, в якій останній повідомляє про скасування (відкликання) позивачем довіреності від 17.10.2016 року, виданої на ім`я [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , посвідченої Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Калініченко С.О. 17.10.2016 року за реєстровим № 921. 10.09.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - [PERSON] надійшла заява про виклик та допит у якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 10.09.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій остання просила позов задовольнити та зазначила, що твердження відповідача щодо її спільного проживання з [PERSON] однієї сім`єю не відповідають дійсності, оскільки [PERSON] була найманою особою та допомагала померлому у веденні домашнього господарства. Позивач заперечує твердження відповідача щодо обмеження доступу до приміщення [PERSON] та заволодіння документами, оскільки вони були передані покійним їй на зберігання. Вказує, що на підтвердження викладених в позовній заяві фактів нею додано до позовної заяви спільні фотографії, листи, що підтверджують факт сімейного спілкування, тощо. 25.10.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - [PERSON] надійшла заява про застосування строку позовної давності, оскільки позивачу стало відомо про відсутність документального підтвердження з [PERSON] , який помер [INFO] , 15.10.2020 року з листа Державного архіву Полтавської області № 07-12/449 від 14.10.2010 року. Отже, позивач пропустила без поважних причин строк звернення до суду з позовом більш ніж на 7 років. Протокольними ухвалами Печерського районного суду м. Києва від 07.11.2018 року приєднано до матеріалів справи заяву позивача про припинення представництва у справі № 757/49629/17-ц; заяву [PERSON] про припинення повноважень представників [PERSON] ; відповідь позивача на відзив та у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце підготовчого засідання, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 24.01.2019 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.01.2019 закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Шпак Антоніни Петрівни про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, та справу призначено до розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 25.04.2019 року. 25.04.2019 року справу було знято зі складу у зв`язку з відсутністю в Печерському районному суді м. Києва вільних залів судових засідань та судове засідання призначено на 19.08.2019 року. 19.08.2019 року справу було знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному та судове засідання призначено на 29.10.2019 року. В судовому засіданні 29.10.2019 року позивачем подано клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, в якому остання просить долучити до матеріалів справи письмові пояснення свідка [PERSON] , посвідчені Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Калініченко С.О. 16.08.2019 року за реєстровим № 702; розписку свідка [PERSON] про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань від 16.08.2019 року; присягу свідка [PERSON] від 16.08.2019 року; протокол опитування свідка [PERSON] адвокатом Фрідманом О.О. від 16.08.2019 року в порядку п. 7 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». В судовому засіданні 29.10.2019 року в якості свідка було допитано [PERSON] , який є зятем позивача, та який повідомив, що з [PERSON] познайомився у 2005 році, а більше спілкуватися почали з 2008 року, оскільки свідок їздив з м. Харкова на навчання до м. Києва та зупинявся у [PERSON] на вихідні. З відповідачем свідок знайомий, але у жодних стосунках не перебуває. Свідок зазначив, що [PERSON] розповідав йому про своє життя та казав, що [PERSON] є його племінницею, тобто донькою його двоюрідної сестри [PERSON] . Свідок з дружиною, позивач та [PERSON] проводили разом час, святкували ювілей [PERSON] , організацією якого займалася позивач. Крім того, свідок зазначив, що після смерті [PERSON] , він з дружиною та тещою поїхали до м. Києва, позивач займалася організацією та оплатою його поховання, поминального обіду. В судовому засіданні 29.10.2019 року в якості свідка було допитано [PERSON] , який є колишнім колегою [PERSON] , який пояснив, що раніше працював з позивачем та на її прохання приблизно раз на місяць передавав від неї [PERSON] речі приблизно з 2011 року до смерті останнього. Під час спілкування з [PERSON] , останній називав позивача своєю племінницею, завжди зустрічав її як родичку, коли вона до нього приїздила. З відповідачем свідок знайомий, бачив її у [PERSON] та останній повідомив, що вона допомагає йому по господарству. Крім того, свідок повідомив, що був на похованні [PERSON] , організацією та оплатою якого займалася позивач. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29.10.2019 року задоволено клопотання за клопотання позивача приєднано до матеріалів справи письмові пояснення свідка [PERSON] , посвідчені Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Калініченко С.О. 16.08.2019 року за реєстровим № 702; розписку свідка [PERSON] про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань від 16.08.2019 року; присягу свідка [PERSON] від 16.08.2019 року; протокол опитування свідка [PERSON] адвокатом Фрідманом О.О. від 16.08.2019 року та на підставі ч. 2 ст. 240 ЦПК України, в судовому засіданні оголошено перерву до 23.12.2019 року. 23.12.2019 року справу було знято зі складу у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному та судове засідання призначено на 25.02.2020 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.02.2020 року у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання та залученням до участі у справі третіх осіб, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 21.04.2020 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.04.2020 року у зв`язку із неявкою учасників справи та відсутністю відомостей про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання та залученням до участі у справі третіх осіб, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 11.08.2020 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.08.2020 року у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання та залученням до участі у справі третіх осіб, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 02.12.2020 року. 02.12.2020 року справу було знято зі складу у зв`язку із зайнятістю головуючого судді у розгляді клопотань слідчих органів та судове засідання призначено на 23.03.2021 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.03.2021 року у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання та залученням до участі у справі третіх осіб, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 05.07.2021 року. 25.03.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи. 05.07.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Іщенко І.П. надійшла заява, в якій остання просить проводити судове засідання, призначене на 05.07.2021 року, без фіксування технічними засобами. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.07.2021 року у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання та залученням до участі у справі третіх осіб, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 23.11.2021 року. 11.08.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Іщенко І.П. надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів направлення відповідачу та третій особі повідомлення про дату, час і місце судового засідання. В судове засідання 23.11.2021 року з`явилися позивач та представник позивача. Відповідач та третя особа в судове засідання 23.11.2021 року не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином. Так, судові повістки були направлені відповідачу та третій особі рекомендованими листами з повідомленнями про вручення поштових відправлень на зазначену в позовній заяві адресу, проте, конверти повернулися на адресу суду з відміткою поштового відділення «адресат відсутній». Як визначено у ч. ч. 1, 2, 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Отже, оскільки судові повістки були направлені відповідачу та третій особі на зазначені в позовній заяві адресу місця реєстрації останніх, проте, конверти повернулися із відміткою поштового відділення «адресат відсутній», а відповідач та третя особа про зміну адреси суд не повідомляли, то суд вважає, що судові повістки відповідачу та третій особі вручені. Оскільки, згідно з п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності відповідача та третьої особи. В судовому засіданні 23.11.2021 року позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги з викладених у позовній заяві підстав та просили їх задовольнити. Вислухавши вступне слово позивача, представника позивача, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Суд встановив, що [PERSON] є матір`ю сестер [PERSON] , 1904 року народження (дошлюбне прізвище - [PERSON] ), яка померла [INFO] , та [PERSON] , 1906 року народження (дошлюбне прізвище - [PERSON] ). [PERSON] , 1904 року народження, яка померла [INFO] , є матір`ю [PERSON] , а [PERSON] , 1906 року народження, є матір`ю [PERSON] . Відповідно до копії посвідки про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (том 1 а. с. 28). 12.08.1958 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, про що зроблено актовий запис № 105, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого Виконкомом Дзержинської районної ради в м. Харкові Бюро запису актів громадянського стану (том 1 а. с. 29). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 19.07.1959 року Виконкомом Дзержинської районної ради в м. Харкові Бюро запису актів громадянського стану батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (том 1 а. с. 31). Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 29.03.1993 року [PERSON] померла [INFO] (том 1 а. с. 30). [INFO] [PERSON] помер, про що зроблено актовий запис № 4411, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 15.03.2016 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві та копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть для отримання допомоги на поховання (том 1 а. с. 19, 20). Відповідно до листа Державного архіву Полтавської області № 07-12/449 від 14.10.2010 року, метричні книги для запису народжених, одружених, померлих парафіян православних церков містечка Карлівка Костянтиноградського повіту та с. Сторожеве Полтавського повіту Полтавської губернії на зберігання до Державного архіву Полтавської області не надходили, у зв`язку з чим неможливо підтвердити актові записи про народження [PERSON] та [PERSON] (том 1 а. с. 18). Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження. Спірні правовідносини щодо встановлення факту, який має юридичне значення, регулюються главою 6 розділу IV ЦПК України. Як визначено у п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Аналіз наведеної норми закону дає підстави для висновку, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (ч. 4 ст. 315 ЦПК України). Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети. При вирішенні питання про встановлення факту родинних відносин, суд виходить з фактичних, встановлених в судовому засіданні обставин. Суд враховує, що законодавчо питання врегульовано положеннями Цивільного кодексу України щодо сприяння у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для підтвердження такого факту. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 1, 7 постанови від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. У постанові Верховного Суду від 02.12.2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Як визначено у ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За правилами ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняттям ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Як визначено у ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою статті 1265 ЦК України визначено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Так, звертаючись до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, позивач зазначає, що померлий [INFO] [PERSON] є її двоюрідним дядьком. Встановлення зазначеного факту, за відсутності у позивача всіх підтверджуючих документів, необхідно для реалізації нею спадкових прав. Відповідно до роз`яснень Міністерства юстиції України від 11.10.2011 року «Окремі питання спадкування», ступінь споріднення, тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках. До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Як визначено у ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Як визначено у ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи надані позивачем докази в їх сукупності, суд вважає, що [PERSON] є двоюрідним братом матері позивача [PERSON] , тому [PERSON] є двоюрідною племінницею [PERSON] . За таких обставин, позовні вимоги [PERSON] про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Враховуючи викладене,

Outcome: approved