Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-02 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Шейко К.В. звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини , посилаючись на те, що [INFO] померла її знайома, про яку вона піклувалася протягом 10 років, [PERSON] , що підтверджується копію свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 16.08.2019 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина , яка складається з недоотриманої за життя [PERSON] пенсії. Спадкоємцями майна померлої [PERSON] є вона, згідно до заповіту та відповідач, троюрідна племінниця [PERSON] . Однак відповідачка до нотаріуса з метою прийняття спадщини не зверталась, та за життя [PERSON] жодного разу не проявляла ніякого інтересу щодо померлої. За життя, померла проживала та була зареєстрована у [ADDRESS] . На початку 2021 року позивачка прибиралася у квартирі померлої [PERSON] та знайшла заповіт, про існування якого нічого не знала, а тому вона пропустила 6-місячний строк для прийняття спадщини, вважає що у зв`язку з цими обставинами а також у зв`язку з тим, що вона проживає на тимчасово окупованій території та у зв`язку з карантинними обмеженнями вона пропустила строк з поважної причини. Під час звернення до нотаріальної контори, нотаріус повідомив, що не може оформити спадщину після смерті [PERSON] оскільки [PERSON] пропущений встановлений законом строк на прийняття спадщини. Просить суд визначити їй додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Ухвалою від 02.09.2021р. Краматорським міським судом Донецької області прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою суду від 20.10.2021р. закрито підготовче провадження по справі та призначено судове засідання. В судове засідання представник позивача [PERSON] подав заяву в якій просить суд розглянути справу у його відсутність та відсутність позивача. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явився про місце, дату та час слухання справи сповіщений шляхом оголошення на сайті Судової влади України. За наявності умов, передбачених частиною першою ст. 280 ЦПК України, та оскільки представник позивача не заперечував проти заочного вирішення справи, суд вважає за можливе допустити заочний розгляд справи. Дослідивши наявні у справі письмові докази, суд встановив наступне,- Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] в м. Дебальцеве Донецької області. Згідно заповіту від 04.03.2013 року, [PERSON] заповіла все належне їй майно [PERSON] . Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.06.2021 року, приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Соловйовою С.С. було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку на подання заяви. Відповідно до ч. 1 ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), повязаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будьяке втручання у право власності обовязково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційним, оскільки вона втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця та при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи. На підставі зазначеного, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини є поважними, у зв`язку з чим, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Outcome: approved