Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-27 00:00:00

[PERSON] (далі - Позивач, [PERSON] ) звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі - Відповідач, [PERSON] ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» (далі - КП «Житло-Сервіс»), про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 25 800 грн., моральної шкоди в сумі 10 000 грн., завданої залиттям квартири та зобов`язати відповідача надати доступ працівникам КП «Житло-Сервіс» до загальнобудинкового каналізаційного стояка в квартирі [ADDRESS] з метою негайного ремонту та припинення затоплення. Позовні вимоги мотивовані тим, що 03.06.2020 відбулося залиття квартири [ADDRESS] , право власності якої належить позивачу. 10.06.2020 працівники КП «Житло-Сервіс» зафіксували факт залиття, що підтверджується відповідним актом та повідомили, що для усунення аварійної ситуації та зупинки затоплення квартири позивача, їм необхідний доступ до частини загального будинкового каналізаційного стояка в квартирі [ADDRESS] для негайного ремонту. Однак, відповідач відмовився надавати доступ працівники КП «Житло-Сервіс» до загальнобудинкового каналізаційного стояка, що знаходиться в його квартирі [ADDRESS] . Так, через умисну бездіяльність відповідача затоплення продовжується, у зв`язку з чим позивач звернулася до суду. Ухвалою суду від 25.09.2020 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті в судове засідання. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, зазначені в позові. Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечувала з підстав необґрунтованості та безпідставності позовних вимог. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомив, пояснення на заявлені вимоги до суду не надходили. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, вислухавши доводи сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , на підставі договору дарування, серія та номер 493, виданий 23.06.2017, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шкрібляк К.П. (а. с. 18). Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири,серія та номер 12628/РН-К, виданий 30.10.2015, ПАТ «ХК» Київміськбуд (а. с. 19). Відповідно до Акту від 09.06.2020, складеного комісією у складі працівників відділення № 2 КП «Житло-Сервіс», встановлено, що 10.06.2020 в будинку [ADDRESS] обстежено квартиру [ADDRESS] , по заяві власника, де відбулося залиття (а. с. 21). 30.06.2020 КП «Житло-Сервіс» на адресу [PERSON] направлено припис про термінове надання доступу до ревізії загальнобудинкового каналізаційного стояка (по кухні) для ліквідації аварійної ситуації, що призводить до залиття нижче розташованої квартири [ADDRESS] (а. с .22). Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Згідно з підп. 2 п. 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної, гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, споживач зобов`язаний забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово. Відповідно до п. 1.6 даних Правил, повноваження органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг; регулювання відносин у сфері житлово-комунальних послуг; порядок доступу до житла та іншого володіння для ліквідації аварій, проведення оглядів технічного стану, перевірки показів засобів обліку; права та обов`язки споживачів, виконавців, виробників; оформлення претензій споживачів до виконавців; порядок укладання договорів у сфері житлово-комунальних послуг визначаються згідно із Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Згідно зі ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний допускати в приміщення представників виконавця, споживач зобов`язаний забезпечити представникам виконавця комунальної послуги доступ до свого житла, іншого об`єкта нерухомого майна для: 1) ліквідації та відвернення аварій, пов`язаних із наданням відповідної комунальної послуги, - цілодобово; 2) встановлення або заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічних чи профілактичних оглядів, зняття контрольних показань вузлів обліку - згідно з умовами договору про надання відповідної комунальної послуги, договору про управління багатоквартирним будинком. Так, в судовому засіданні Відповідач надала до суду Акт КП «Житло-Сервіс» від 23.07.2020, відповідно до якого зазначено, що 23.07.2020 (після надання власником квартири доступу до проектної ревізії по кухонному каналізаційному стояку) в вищевказаній квартирі були проведені роботи та на даний час слідів протікання з під кришки ревізії не виявлено. Згідно до ч. 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. За змістом ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, даючи юридичну оцінку наданим по справі доказам, беручи до уваги, що відповідачем доведено суду виконання припису КП «Житло-Сервіс», а саме надання доступу працівникам КП «Житло-Сервіс» до загальнобудинкового каналізаційного стояка в квартирі [ADDRESS] , що знаходиться на праві власності відповідача, та проведення відповідних ремонтних робіт для припинення залиття квартири, у липні 2020, а позивачем, на засадах змагальності сторін, не доведено іншого та не вчинено жодних дій, спрямованих на доведення обставин, викладених в позовній заяві, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, зокремай у стягненні матеріальної та моральної шкоди, як похідних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed