overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-22 00:00:00

[PERSON] 01 червня 2016 року звернулася в Любешівський районний суд з позовною заявою до [PERSON], в якій зазначає, що 17.07.2005 року уклала з відповідачем шлюб, від якого у них народилися діти: син [PERSON], [INFO], та дочка [PERSON], [INFO], які на даний час проживають разом із нею і знаходяться на її утриманні, оскільки з відповідачем сімейне життя не склалося, останній проживає окремо, матеріальної допомоги на утримання дітей не надає. Вказала, що на даний час в провадженні Любешівського районного суду перебуває справа про розірвання їх шлюбу. Просить стягнути з [PERSON] аліменти на її користь на утримання дітей в розмірі 1/2 частки з усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з дня подання заяви до суду до повноліття дітей. В суді позивачка позовні вимоги із зазначених підстав підтримала повністю, просить їх задовольнити. Відповідач в судовому засідання позов визнав повністю, згідний сплачувати аліменти на утримання дітей [PERSON] та [PERSON] в розмірі 1/2 частки з усіх видів його заробітку (доходу). Заслухавши пояснення сторін по справі та дослідивши подані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення за наступних обставин. Згідно з ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Оскільки викладені у позовній заяві обставини, на які позивач покладається в обґрунтування своїх вимог, сторонами фактично визнаються, то на підставі ч. 1 ст. 61 ЦПК України суд визнає їх доведеними. Згідно ст. 180 СК України, батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. У відповідності до ч. 3 ст. 181 СК України, за \~рішенням \~суду \~кошти \~на \~утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її \~матері, \~батька \~і \~(або) \~у твердій грошовій сумі. Згідно ч. 1 ст. 183 СК України, частка \~заробітку \~(доходу) \~матері, \~батька, \~\~яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. З свідоцтв про народження серії І-ЕГ № 056751 від 17.09.2007 року та серії І-ЕГ № 194839 від 19.02.2014 року вбачається, що [PERSON] та [PERSON] народилися відповідно 31.08.2007 року та 11.02.2014 року і їхніми батьками є [PERSON] та [PERSON] По справі встановлено, що відповідач ніде не працює, не має регулярного доходу, позов про стягнення з нього в користь позивачки по справі аліментів на утримання неповнолітніх дітей в розмірі 1/2 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно до досягнення дітьми повноліття визнав, а тому позов підлягає до задоволення повністю. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 367 ЦПК рішення у межах суми платежу за один місяць слід звернути до негайного виконання. Згідно зі статтею 88 ЦПК судові витрати у формі судового збору слід покласти на відповідача.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-31 00:00:00

[PERSON] 01 червня 2016 року звернулася до суду із заявою, в обґрунтування якої посилається на те, що її мати [PERSON] померла [INFO] на тимчасово окупованій території в м. Кіровськ Луганської області. Відділ ДРАЦС Сєвєродонецького МУЮ відмовив їй у видачі свідоцтва про смерть у зв'язку з невизнанням медичних документів, виданих на непідконтрольній Україні території, тому просить суд встановити факт смерті її матері. Заявник у судове засідання не з'явився, просить розглянути справу без її участі. Представник заінтересованої особи начальник Сєвєродонецького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області Ю.В. Головінова в судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи без її присутності, проти задоволення вимог заявника не заперечує. Розглянувши матеріали справи, суд вважає за необхідне вимоги [PERSON] задовольнити. Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, п.13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 із змінами «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд розглядає справи про встановлення факту смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації цивільного стану факту смерті. Відповідно до ч. 1 ст.257-1 ЦПК України , заява про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана родичами померлого або їхніми представниками до суду за межами такої території України. Згідно приписів п. 8 ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про встановлення факту народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України. Докази, які додані до справи, свідчать про наступне. [PERSON] є донькою громадянки України [PERSON], [INFO] (а.с.7-8,а.с.10-13). Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть, виданого на бланку, затвердженого наказом так званого ЛНР, остання померла [INFO] у м. Кіровськ Луганської області, причина смерті: а) хронічна недостатність кровообігу; б) дегенерація міокарду (а.с.15). Згідно до договору-замовлення від 14 січня 2016 року заявник замовляла ритуалні послуги для поховання [PERSON], яка померла [INFO]. Начальник відділу державної реєстрації актів цивільного стану Сєвєродонецького міського управління юстиції у Луганській області Ю.В. Головінова 17 березня 2016 року відмовила [PERSON] у державній реєстрації смерті її матері на підставі видачі медичного документу з території непідконтрольній українській владі (а.с.9). У даному випадку заявник не має іншої можливості, крім як у судовому порядку, звернутися за захистом своїх невизнаних прав.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-12 00:00:00

[PERSON] 01 червня 2017 року звернувся в суд з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 10 червня 1995р. між ними було укладено шлюб, зареєстрований виконавчим комітетом Пахутинецькою сільською радою Волочиського району Хмельницької області, актовий запис №2. Сімейне життя не склалось через різні характери та погляди на життя, примирення між ними та збереження сім'ї не можливе. Позивач звернувся до суду із заявою про розгляд справи за її відсутності, позов підтримав повністю, просить його задовольнити з вищенаведених підстав. Відповідач, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнала. Дослідивши докази у справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 112 СК України: суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу. Як встановлено в судовому засіданні 10 червня 1995р. між ними було укладено шлюб, зареєстрований виконавчим комітетом Пахутинецькою сільською радою Волочиського району Хмельницької області, актовий запис №2 Від шлюбу дітей не має. Сімейне життя не склалось через різні характери та погляди на життя, судом надавався 2 місячний строк на примирення, однак примирення між ними не відбулось та збереження сім'ї не можливе. Дані обставини підтверджуються даними свідоцтва про шлюб сторін серії [NUMBER] від 26.09.2017р. та визнаються сторонами. За таких обставин та відповідно до положень ст.ст. 104, 105, 110 - 112 СК України, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-12 00:00:00

[PERSON] 01 червня 2017 року звернулась в суд з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 01 березня 2014р. між ними було укладено шлюб, зареєстрований Сахновецькою сільською радою Старокостянтинівського району Хмельницької області, актовий запис №2. Від шлюбу дітей не має. Сімейне життя не склалось через різні характери та погляди на життя, примирення між ними та збереження сімї не можливе. Позивач звернулась до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, позов підтримала повністю, просить його задовольнити з вищенаведених підстав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, будучи своєчасно сповіщеним про місце і час розгляду справи і від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Дослідивши докази у справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 112 СК України: суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Як встановлено в судовому засіданні 01 березня 2014р. між сторонами було укладено шлюб, зареєстрований Сахновецькою сільською радою Старокостянтинівського району Хмельницької області, актовий запис №2 . Від шлюбу дітей не має, сімейне життя не склалось через різні характери та погляди на життя. Дані обставини підтверджуються: паспортними даними позивача та відповідача, даними свідоцтва про шлюб сторін серії І-БВ №117924 від 01.03.2014р.. За таких обставин та відповідно до положень ст.ст. 104, 105, 110 112 СК України, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-24 00:00:00

[PERSON] , 01 червня 2020 року звернулась до суду із позовною заявою до Перекальської сільської ради Зарічненського району Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У позовній заяві зазначила, що [INFO] помер її дядько [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина до складу якої, зокрема, входить земельна ділянка площею 2,1605 га, згідно Державного акту на право приватної власності на землю Серія РВ [NUMBER] 034533 від 03 листопада 2003 року, яка розташована на території Перекальської сільської ради Зарічненського району Рівненської області. Як спадкоємець за законом має намір оформити спадщину після смерті дядька. Згідно частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У встановлений строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори і не подала заяви про прийняття спадщини по причині поганого стану здоров`я. Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки об`єктивно не мала можливості звернутися в нотаріальну контору. Просить ухвалити рішення про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці, а також не стягувати з відповідача судові витрати. Позивачем у позовній заяві вказано, що [PERSON] не здійснив розпорядження на випадок своєї смерті (заповіт), спадкування відбувається за законом. На день смерті [PERSON] спадкоємців першої черги не було, оскільки батьки та дружина померли, а дітей спадкодавець не мав. Як племінниця спадкодавця, має намір оформити спадщину. У судове засідання позивачка не з`явилась, подала, через представника, суду заяву від 25 червня 2020 року (а. с. 33) про розгляд справи за її відсутності. У заяв івказала про повну підтримку позовних вимог. Представник відповідача сільський голова Перекальської сільської ради Зарічненського району Рівненської області у судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, подав суду заяву №313 від 12 червня 2020 року (а. с. 31) про визнання позовних вимог, просив розглядати справу за відсутності представника сільської ради. Третя особа - [PERSON] , подав суду заяву від 09 червня 2020 року (а. с. 29) у якій вказав на відсутність претензій щодо на спадщину після смерті [PERSON] не претендує та не буде претендувати, просив розглядати справу за його відсутності. Як зазначено у ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-10 00:00:00

[PERSON] 02.01.2014 року звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений 28.04.2007 року між ним та [PERSON], мотивуючи свої вимоги тим, що фактично сім'я розпалася у листопаді 2012 року, супружних відносин не підтримують, проживають порізно, вважає неможливим подальше збереження шлюбу. Позивач у судове засідання не з'явився, надав суду письмову заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, наполягав на розірванні шлюбу. Відповідач у судове засідання не з'явилася, надала суду письмову заяву про розгляд справи у її відсутність, позов визнала. Після розірвання шлюбу просила залишити їй шлюбне прізвище «[PERSON]». У зв'язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, в порядку ч.2 ст. 197 ЦПК України суд проводить судове засідання без фіксування технічними засобами. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з урахуванням письмових заяв сторін і визнання відповідачем позову, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 28.04.2007 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований шлюб Відділом реєстрації актів цивільного стану Феодосійського міського управління юстиції АР Крим, актовий запис № 163 (а.с.13), дошлюбне прізвище відповідача змінено з «[PERSON]» на «[PERSON]». Від шлюбу сторони мають малолітню дочку - [PERSON], [INFO]. Сторони сімейні та подружні відносини не підтримують з листопада 2012 року, спільне господарство не ведуть, загального бюджету не мають. Встановлені обставини визнані сторонами, тому доведенню не підлягають. Задовольняючи вимоги про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позивач скористувався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Суд вважає, що визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує його інтереси, чи інтереси інших осіб. Суд визнає, що збереження шлюбу неможливе, оскільки це суперечило б моральним принципам, вимогам ст. 24 СК щодо добровільності шлюбу та заборони примушення до шлюбу, у зв'язку з чим, шлюб підлягає розірванню. Оскільки статтею 113 СК передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, а відповідно до ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, суд вважає можливим задовольнити вимогу відповідача про залишення їй шлюбного прізвища «[PERSON]». На підставі ст.ст.24, ст.104 ч. 2, ст.105 ч. 3, 110 ч.1, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-12 00:00:00

[PERSON] 02.01.2018р. звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з заявою, у якій просить встановити факт родинних відносин, як сина та матері, між [PERSON], померлою [INFO] та [PERSON], який помер [INFO] Заява мотивована тим, що [PERSON] є спадкоємцем після померлої тітки [PERSON], проте у зв'язку з втратою документів які підтверджують родинні стосунки між померлими [PERSON] та [PERSON] заявник не може реалізувати свої спадкові права. Заявник у судове засідання не з'явилась, проте її представником надано суду заяву, у якій він заявлені вимоги підтримує та просить розглядати справу без його участі. Представник Дніпровської міської ради у судове засідання не з'явився, хоча про день час судового засідання повідомлявся належним чином. У попередньому судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив ухвалити рішення відповідно до чинного законодавства. [PERSON] у судове засідання не з'явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. У попередньому судовому засіданні позовні вимоги визнав. [PERSON] у судове засідання не з'явилась, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Перевіривши викладені у заяві обставини та вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON] народився [INFO], його батьками є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] (а.с.19). З позовної заяви вбачається, що [PERSON] зміна прізвище з «[PERSON]» на «[PERSON]», а [PERSON] на «[PERSON]», проте документи які можуть підтвердити дану обставину втрачено. Дана обставина підтверджується показами свідка [PERSON], яка була допитана у судовому засіданні, а також не заперечується стороною у справі [PERSON], який також є спадкоємцем після смерті [PERSON] Факт родинних стосунків між [PERSON] та [PERSON] також підтверджується матеріалами справи та складеним за час життя [PERSON] заповітом на ім'я [PERSON], який помер раніше відкриття спадщини. Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно з п. 7 Постанови № 5 від 31.03.1995 року Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для реалізації права на спадщину, що підтверджується відкритою спадковою справою після смерті [PERSON] Враховуючи вищевказане, суд доходить висновку, що вимоги [PERSON] про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-13 00:00:00

[PERSON] 02.02.2015 р. звернулась до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] [INFO], у розмірі ? частині усіх видів доходу щомісяця, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягувати від дня пред'явлення позову до суду й до досягнення дитиною 18 років. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилалася на те, що від шлюбу з відповідачем мають неповнолітню дитину - [PERSON] [INFO]. Відповідач вихованням дитини не займається, в добровільному порядку матеріальної допомоги на утримання дитини не надає. Відповідач здоровий, матеріально забезпечений, має можливість надавати матеріальну допомогу на утримання і розвиток дитини, тому позивачка просить стягнути з відповідача аліменти

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-28 00:00:00

[PERSON] 02.02.2016р. звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу мотивуючи тим, що 05.06.2010р. він зареєстрував шлюб з відповідачем. Від шлюбу вони мають дітей - [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] Шлюбні відносини у сторін фактично припинені з березня 2015 року, оскільки, як з'ясувалося у них несумісний характер. В судове засідання позивач не з'явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином, надав до суду заяву з клопотанням розглянути справу за його відсутності наполягала на задоволенні позовних вимог. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час і місце судового розгляду повідомлена належним чином, надала до суду заяву з клопотанням розглянути справу за її відсутності, погодився розірвати шлюб з позивачем. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «[PERSON]». Суд вважає, що в справі є всі дані про права і взаємовідносини сторін і немає необхідності вислуховувати особисті пояснення сторони, які не з'явилась до суду. Судом встановлено, що 05 червня 2010 року сторони зареєстрували шлюб в Кіровському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 196. Від шлюбу сторони мають дітей - [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Вiдповiдно до частини другої статті 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя i збереження шлюбу суперечили б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення. Таким чином, оцінивши зiбранi по справі докази, з'ясувавши дійсні причини позову про розірвання шлюбу, фактичні взаємини позивача та відповідача,суд вважає, що шлюб мiж сторонами слід розірвати і бере до уваги той факт, що сторони припинили подружні стосунки з березня 2015 року. Задовольняючи позов, суд враховує, що позивач має категоричне небажання подальшого спільного життя з відповідачем, сторони створити міцної сім'ї за час спільного проживання не змогли, внаслiдок чого шлюб фактично розпався, подальше спільне життя подружжя i збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, інтересам їх дитини. Після розірвання шлюбу у відповідності до вимог частини 8 статті 235 Цивільного процесуального кодексу України відповідачу залишити прізвище, отримане після реєстрації шлюбу - «[PERSON]».

Outcome: approved