Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-06 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулись до суду з позовною заявою, в якій просять встановити факт, що [PERSON] є рідним сином [PERSON], встановити додатковий строк для подання ними заяв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] В заяві зазначають, що вони є рідним братом та сестрою та спадкоємцями за законом за правом представлення після батька [PERSON] та його матері, їх бабусі [PERSON] Син спадкодавця [PERSON], їх батько [PERSON] помер [INFO] року. 12.07.2003 року [PERSON], їх бабка, склала заповіт на ім'я їх матері [PERSON] 18.03.2005 року [PERSON] склала заповіт на ім'я [PERSON] - доньки відповідача [PERSON] Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 18.11.2011 року заповіт [PERSON] від 18.03.2005 року складений на ім'я [PERSON] - визнано недійсним. Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 11.11.2010 року встановлено, що [PERSON] є донькою [PERSON], який є сином спадкодавця [PERSON] та [PERSON], та відповідача [PERSON] 27.05.2005 року [PERSON] на підставі договору дарування, подарувала належні їй 2/3 частини житлового будинку [ADDRESS] с. Мала Данилівка Дергачівського району Харківської області [PERSON], яка є донькою відповідача [PERSON] Заочним рішенням Дергачівського районного суду від 08.08.2012 року зазначений договір дарування був визнаний недійсним. За висновком посмертної судової посмертної експертизи [PERSON] в момент підписання, як заповіту від 18.03.2005 року, так і договору дарування від 27.05.2005 року за станом здоров'я не усвідомлювала наслідків своїх дій. Після смерті [PERSON] за заявою [PERSON] про прийняття спадщини нотаріусом Дергачівського нотаріального округу Кантемир І.О. було заведено спадкову справу, що підтверджує правонаступництво [PERSON] Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20.01.2015 року на підставі посмертної судової посмертної експертизи було визнано недійсним заповіт, укладений від імені спадкодавця [PERSON] на ім'я матері [PERSON], посвідчений 12.07.2003 року державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Маренич Г.П. за реєстровим договором 2-1925. Всі зазначені факти були встановлені рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20.01.2015 року. Їх батько [PERSON] народився в с/х Буртинки Валміерського району Латвійської РСР. Свідоцтво про народження [PERSON] не збереглося. Реалізувати свої спадкові права на спадщину, яка належала б їх батьку [PERSON] після смерті його матері, вони не можуть через відсутність свідоцтва про народження [PERSON] Факт родинних відносин між [PERSON] та його матір'ю [PERSON] підтверджуються свідоцтвом про укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON], сімейними фотокартками. Підтвердженням того, що [PERSON] є сином [PERSON] є їх спільне прізвище «[PERSON]». Батьком [PERSON] є [PERSON], уродженець Вільяндського району Естонії. [PERSON] та [PERSON] жили разом в цивільному шлюбі. В м. Вільянди [PERSON] проживав до моменту своєї смерті, після чого зв'язок із цими родичами було втрачено. [PERSON] є сином [PERSON] від першого шлюбу, але не є сином [PERSON]. [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 04.11.1955 року за зберегли за собою кожен своє прізвище. Від даного шлюбу [INFO] року у них народився син [PERSON], що є братом [PERSON] [PERSON] зазначає, що [PERSON] є рідним братом [PERSON], а їх батьками є [PERSON] та [PERSON] [PERSON] померла [INFO] року, [PERSON] помер [INFO] року. Спадщина була відкрита більше, ніж 10 років тому. Після смерті [PERSON] залишився спадок у виді 2/3 частин житлового будинку за адресою: [ADDRESS] У зв'язку з зазначеним, вони просять встановити факт родинних відносин між їх батьком [PERSON] та його матір'ю [PERSON] для подальшого звернення до нотаріальної контори. Вони пропустили строк для прийняття спадщини з тих причин, що були впевнені, що бабка [PERSON] залишила заповіт на ім'я матері [PERSON], який за рішенням Дергачівського районного суду від 20.01.2015 року визнано недійсним, тобто через 12 років після укладення заповіту. Вони не подали заяви про прийняття спадщини тому, що їм не було відомо і не могло бути відомо про захворювання бабусі [PERSON], про що вони дізнались тільки з акту №291 від 08.04.2013 року посмертної судово-психіатричної експертизи, виконаної відділенням судово-психіатричної експертизи №18 ХОКПЛ №3. Тому заповіт [PERSON] на ім'я їх матері [PERSON] не оскаржували через відсутність підстав для цього, тому волевиявлення бабусі [PERSON], закріпленому в заповіті від 12.07.2003 року, дійсність якого не ставили під сумнів. В судовому засіданні позивач, представники позивачів позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити. Відповідач, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечували. Представник третьої особи Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій просив суд слухати справу у відсутність представника та прийняти рішення на розсуд суду. Третя особа нотаріус Дергачівського нотаріального округу Харківської області Кантемир І.О. в судове засідання не з'явилась, надала до суду заяву, в якій просила суд слухати справу у її відсутність та прийняти рішення на розсуд суду. Суд, заслухавши пояснення позивача [PERSON], представників позивачів [PERSON], [PERSON], відповідача [PERSON], представника відповідача [PERSON], свідків [PERSON], [PERSON], дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини. Матеріали справи свідчать, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братом та сестрою, їх батьками є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвами про народження (а.с.13, 14). Той факт, що [PERSON] та [PERSON] є чоловіком та дружиною підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с.17). [PERSON] помер [INFO] року (а.с.16). [PERSON] є донькою [PERSON] та [PERSON] Батьківство [PERSON] та [PERSON] встановлено рішенням Апеляційного суду Харківської області від 11.11.2010 року. [PERSON] померла [INFO] року. [PERSON] помер [INFO] [PERSON] є сином [PERSON] та [PERSON], оскільки [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 04.11.1955 року за зберегли за собою кожен своє прізвище. Від даного шлюбу [INFO] року у них народився син [PERSON] Зі слів позивачів батьком [PERSON] є [PERSON], уродженець Вільяндського району Естонії, а матір'ю [PERSON]. [PERSON] та [PERSON] жили разом в громадському шлюбі. В м. Вільянди Естонії [PERSON] проживав до моменту своєї смерті, після чого зв'язок із цими родичами було втрачено. Свідки [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що сприймали [PERSON] сином [PERSON] Посилання позивачів на те, що факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] було встановлено судовими рішеннями - судом не приймаються, оскільки встановлення факту родинних відносин не було предметом позовних вимог в даних справах. Надані копії фотокарток не є беззаперечним свідченням родинних відносин. Як вбачається з відповіді відділу РАГС м. Вальмієра актовий запис про народження [PERSON] [INFO], відсутній (а.с.58). За таких обставин, позовні вимоги щодо встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] задоволенню не підлягають. Щодо позовних вимог про встановлення додаткового строку для подання [PERSON] та [PERSON] заяв про прийняття спадщини після смерті [PERSON], суд виходить з наступного. Як вбачається з повідомлення КПТІ «Інвенрос» 2/3 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS], Дергачівський район, Харківська область належить [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності, виданого Дергачівською державною нотаріальною конторою 04.02.2004 року за реєстровим №2-203 та свідоцтва про право на спадщину, виданого Дергачівською державною нотаріальною конторою 04.02.2004 року за реєстровим №205 (а.с.10). 12.07.2003 року [PERSON] склала заповіт на ім'я [PERSON] на все належне їй майно, де б таке не було, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті та на що вона за законом буде мати право. Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 20.01.2015 року на підставі посмертної судової експертизи було визнано недійсним заповіт, укладений від імені [PERSON] на ім'я [PERSON], посвідчений 12.07.2003 року державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Маренич Г.П. за реєстровим договором 2-1925. Під час розгляду зазначеної справи [PERSON] [INFO] року померла, тому її мати [PERSON] була залучена в якості правонаступника, після смерті [PERSON] Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 31.03.2015 року рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 20.01.2015 року залишено без змін (а.с.6-9). 18.03.2005 року [PERSON] склала заповіт на ім'я [PERSON] на все належне їй майно, де б таке не було, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті та на що вона за законом буде мати право. Рішенням Дергачівського районного суду від 18.11.2011 року заповіт, складений 18.03.2005 року [PERSON] на ім'я [PERSON] визнано недійсним. Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 31.03.2015 року рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 18.03.2015 року залишено без змін. На підставі договору дарування від 27.05.2005 року [PERSON] подарувала 2/3 частини будинку за адресою: [ADDRESS], Дергачівський район, Харківська область [PERSON] Заочним рішенням Дергачівського районного суду від 08.08.2012 року договір дарування, складений 27.05.2005 року, відповідно до якого остання подарувала [PERSON] 2/3 частини будинку за адресою: [ADDRESS], Дергачівський район, Харківська область визнано недійсним. Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 20.06.2013 року заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 08.08.2012 року залишено без змін (а.с.59-60). З огляду на позицію, висвітлену у п. 1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13, Главою 86 ЦК України, а також спеціальним законодавством, зокрема, Законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій притаманній юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів. Це знайшло також підтвердження у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування». У разі, якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це є підставою для відмови у позові. Як вбачається з повідомлення Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області від 21.07.2015 року: - після смерті [PERSON], померлого [INFO] року, звернулась 09.12.2003 року із заявою про прийняття спадщини [PERSON], на підставі заяви нотаріусом було заведено та зареєстровано спадкову справу №1089/2003; - після смерті [PERSON], померлої [INFO] року, звернулась 26.07.2005 року із заявою про прийняття спадщини [PERSON], на підставі заяви нотаріусом було заведено та зареєстровано спадкову справу №727/2005; - після смерті [PERSON], померлої [INFO] року, звернулась 20.12.2005 року із заявою про прийняття спадщини її онука [PERSON], на підставі заяви нотаріусом було заведено та зареєстровано спадкову справу №727/2005. Інших заяв про прийняття або відмови від спадщини не надходило. 18.07.2005 року було видане свідоцтво про право на спадщину (а.с.68-73). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч.ч. 1, 2 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. [PERSON] та [PERSON] протягом визначеного законом строку не звернулись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Як на підставу для визначення їм додаткового строку на прийняття спадщини [PERSON] та [PERSON] посилаються на те, що були впевнені, що [PERSON] залишила заповіт на ім'я [PERSON], який за рішенням Дергачівського районного суду від 20.01.2015 року визнано недійсним, тобто більше, ніж через 12 років. Вони не подали заяви про прийняття спадщини тому, що про захворювання [PERSON] дізнались тільки з акту №291 від 08.04.2013 року посмертної судово-психіатричної експертизи, виконаної відділенням судово-психіатричної експертизи №18 ХОКПЛ №3. Тому заповіт [PERSON] на ім'я їх [PERSON] не оскаржували через відсутність підстав ставити під сумнів волевиявлення [PERSON], закріплене в заповіті від 12.07.2003 року. Суд доходить висновку, що причини пропуску строку не є поважними. Крім того, як вказують самі позивачі їм стало відомо про стан [PERSON] з висновку посмертної судово-психіатричної експертизи, виконаної відділенням судово-психіатричної експертизи №18 ХОКПЛ №3 від 08.04.2013 року. При цьому позивачі по теперішній час так і не звернулись до нотаріальної контори з заявами, обґрунтування такого незвернення не надали. [PERSON], [PERSON] взагалі не дотримались досудового порядку вирішення спору, так як до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звертались. Суд також враховує, що спір щодо даної спадщини існує якнайменш з 2012 року, про що свідчать чисельні судові рішення. За таких обставин позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed