Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

[PERSON] 01.07.2020 року звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа: Друга Херсонська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивуючи свої вимоги, тим, що [INFO] помер її батько - [PERSON] . Після смерті батька, залишилась спадщина у вигляді однокімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями належного майна померлому є позивач та [PERSON] , яка була дружиною померлого. Батько тривалий час хворів на онкологічне захворювання, родина тривалий час відчувала стрес та перебувала у пригніченому стані, оскільки хвилювалась за здоров`я та життя батька. Смерть батька для позивача стала тяжкою втратою, у зв`язку з чим, через душевні переживання порушено її життєвий цикл. Відразу після смерті батька позивач не могла думати про оформлення спадщини. Крім того, позивач не мала можливості оформити спадщину у зв`язку з відсутністю коштів. У червні 2020 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті померлого батька. Відповідно до відповіді на звернення № 01-16/82, виданого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. від 19.06.2020 року, оскільки заяву про прийняття спадщини в нотаріальну контору в установлений законом строк не подали та на момент його смерті зареєстровані за адресою померлого не були. А тому у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини необхідно звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Тому просить визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.07.2020 року відкрито загальне провадження по справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.10.2020 року залучено Херсонську міську раду в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 19.11.2020 року згідно реєстру вхідної кореспонденції судді передано заперечення на позовну заяву від представника Херсонської міської ради, в яких просить відмовити у задоволенні позову, вважає, що позивачем пропущено строк без поважних причин. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.11.2020 року витребувано від приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О. належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . 21.12.2020 року згідно реєстру вхідної кореспонденції судді передано клопотання представника позивача, мотивоване тим, що згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру №62718988 Позивачу стало відомо, що після смерті [PERSON] , Першою Херсонською державною нотаріальною конторою було зареєстровано спадкову справу №511/2020 від 31.08.2020 року. Тому вважає, що Першу Херсонську державну нотаріальну контору необхідно залучити у якості третьої особи, а Другу Херсонську державну нотаріальну контору - виключити, як неналежну третю особу. Крім того, позивачу стала відома інформація щодо наявності кредитора спадкодавця - AT КБ «ПриватБанк». Відтак, AT КБ «ПриватБанк» також необхідно залучити до розгляду цивільної справи №766/9947/20 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.01.2021 року, залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє вимог щодо предмету спору - АТ КБ «ПриватБанк»; замінено третю особу по справі - Другу Херсонську державну нотаріальну контору як неналежну третю особу, на Першу Херсонську державну нотаріальну контору; витребувано від Першої Херсонської державної нотаріальної контори докази по справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.03.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, повідомлялася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явилася, повідомлялася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Представник третьої особи Першої Херсонської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, повідомлявся, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, при ухвалені рішення покладається на розсуд суду. Представник третьої особи Херсонської міської ради у судове засідання не з`явилася, повідомлялася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, просить врахувати заперечення надані до суду. Представник третьої особи АТ КБ «Приватбанк» у судове засідання не з`явилася, повідомлялася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи, суд приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] помер [INFO] , у місті Херсон, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] . З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] є батьком [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , відповідач є дружиною [PERSON] [PERSON] був власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 10.11.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Сперчун О.А. та зареєстрованого в реєстрі за № 8227; витягом про державну реєстрацію прав виданого Комунальним підприємством «Херсонське бюро технічної інвентаризації» Херсонської обласної ради № 36588651 від 06.12.2012 року. Приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О., листом за Вих. 01-16/82 від 19.06.2020 року, позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, видачі свідоцтва про право на спадщину, що залишилося після смерті [PERSON] , оскільки, вона, як спадкоємець н6а час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем та у встановлений строк, не подала заяву про прийняття спадщини, а тому пропустила строк для прийняття спадщини. Одночасно приватним нотаріусом позивачу роз`яснено, що вона має звернутись до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який суд може визначити, враховуючи зміст ч.3 ст.1272 ЦК України. З копії спадкової справи № 511/2020, вбачається, що Першою Херсонською державною нотаріальною конторою заведено 31.08.2020 року спадкову справу після померлого [INFO] [PERSON] . Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, родина позивача тривалий час відчувала стрес та перебувала у пригніченому стані, втрата батька порушила життєвий цикл сім`ї, а також беручи до уваги, що припущений строк становить більше одного місяця, тому враховуючи період визначений законом на подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Outcome: approved