Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-12 00:00:00

[PERSON]А звернулася в суд з позовом до [PERSON], [PERSON], в інтересах якого діє [PERSON], треті особи [PERSON], [PERSON], КП «Придніпровська СУБ» Черкаської міської ради, Орган опіки та піклування Черкаської міської ради про стягнення боргу. Свій позов обгрнутовує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS]. Співвласниками вказаної квартири є її чоловік та син: [PERSON]І .а та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру. Відповідач [PERSON] проживала поверхом вище у квартирі № 77 того ж будинку. 25 червня 2016 року її квартиру було затоплено. Оскільки вона та її рідні були відсутні в день затоплення їх квартири у звязку із відпусткою, то виявили факт затоплення 29 червня 2016 року. Із пояснень сусідів вони дізнались, що 25 червня 2016 року сталася аварія на змішувачі води в квартирі відповідачки і мешканці будинку, враховуючи масштабність залиття, самостійно виламали двері до квартири відповідачки та перекрили корінні крани подачі води. За фактом даних подій було запрошено інспектора СУБ та складено акт в присутності свідків та самої відповідачки. Згідно з актом обстеження від 29 червня 2016 року, що складений комісією КП «Придніпровська СУБ», причиною затоплення було побутовий залив в квартирі № 77, що спричинив затоплення квартири № 73. Унаслідок залиття, її квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, зважаючи на сирість, та те що пошкоджена електропроводка б'є струмом. Згідно з зведеним кошторисним розрахунком вартості будівництва від 12 жовтня 2016 року, складеним ПП Ажіо, загальна вартість збитків, нанесених в результаті залиття двокімнатної квартири становить 49 485 грн. Факт завданої її майну шкоди підтверджується даними акту комісії КП «Придніпровська СУБ» та показами свідків, в звязку з чим просила суд стягнути з [PERSON] на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 49485,00 гривень. Судові витрати розподілити відповідно до діючого законодавства. Під час розгляду справи 3 липня 2017 року представник позивачки надала до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просила стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON], в інтересах якого діє [PERSON] на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 49485 гривень. Судові витрати розподілити відповідно до діючого законодавства Ухвалою суду від 20 березня 2017 року, занесеною до журналу судового засідання до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору були залучені [PERSON], [PERSON], КП «Придніпровська СУБ» Черкаської міської ради. Ухвалою суду від 17 травня 2017 року, занесеною до журналу судового засідання до участі в справі в якості співвідповідача був залучений неповнолітній [PERSON], в інтересах якого діє [PERSON] та в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Орган опіки та піклування Черкаської міської ради В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала. просила їх задовольнити. Представник відповідачів в судовому засіданні проти позову заперечував, посилаючись на його безпідставність та недоведеність [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позову не заперечував. [PERSON] в судове засідання не зявився, надіслав до суду заяву, в якій справу просив розгляну в його відсутності. Представник КП «Придніпровська СУБ» Черкаської міської ради в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував. Представник Органу опіки та піклування Черкаської міської під час розгляду справи поклалася на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного Відповідно до\~ст.3 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 15 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Фактичною передумовою судового розгляду справи є наявність спору про право (для справ позовного провадження). Спір повинен мати правовий характер, тобто стосуватися прав, обовязків, свобод чи інтересів конкретної особи. Як вбачається з інформаційної довідки від 20 лютого 2017 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] -1/3 частина, [PERSON]- 1/3 частина, [PERSON] 1/3 частина. Квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] Разом з тим, на момент затоплення 25 червня 2016 року квартири [ADDRESS], власниками квартири 77 цього будинку була [PERSON] та неповнолітній [PERSON], законним представником якого є його батько [PERSON], які 27 липня 2016 року продали вказану квартиру [PERSON], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 27 липня 2016 року. В судовому засіданні встановлено, що 25 червня 2016 року сином позивачки - [PERSON] в квартирі позивачки було виявлено залиття квартири водою, яка лилася зі стелі. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повиннім ати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв'язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони, як вже зазначалося вище. Для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності потрібен повний склад правопорушення, що складається з чотирьох елементів (протиправність, шкода, причинний зв'язок, вина). За відсутності хоч би одного з цих елементів (крім випадків безвинної відповідальності) цивільна відповідальність не настає. Статтею 10 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В судовому засіданні представник позивачки значила, що доказом вини відповідачів в спричиненні шкоди позиваці є акт про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення від 29 червня 2016 року. З акта про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення від 29 червня 2016 року вбачається, що комісією у складі представника КП «Придніпровська СУБ» та мешканців будинку №421 по вул. Благовісній в м. Черкаси [PERSON], [PERSON], [PERSON] складено акт про те, що 25 червня 2016 року в будинку 424 по вул. Благовісній, зсі слів мешканців, що нижче підписалися аварія сталася на змішувачі води системи ХВП в ванній кімнаті квартири №77, так як в квартирі ніхто не проживає, мешканці самостійно вибили двері в квартиру №77 та перекрили корінні крани в квартирі на ХВП, ГВП. В наслідок аварійної ситуації була залита розташована нижче квартира №73. На момент обстеження двері в квартиру №77 не зачинені, протікання мережі в квартирі відсутнє, корінні крани ГВП та ХВАП перекриті. При обстеженні кв. №73 виявлено: - зала на стелі (водоемульсійне фарбування) мокрі плями по всій площі, мокрів плями на віконних відкосах, погано відкривається деревяне вікно. На стінах частково вздуті мокрі шпалери, залита підлога (лінолеум). В залі мокрі меблі (диван) потьоки на меблевому гарнітурі. Зі слів мешканців вода потрапляла на телевізори LG та Самсунг. На час обстеження телевізори сохнуть на балконі. В коридорі на стелі (підвісна гіпсокартон) мокрі плями та тріщина фарби S=2м2, на стіні (шпалери) вздуті, на підлозі (ламінат) частково знятий, сохне. В кухні на стелі, підвіна гіпсокартон, мокрі руді плями, загальною S 1,5 м2 , залиті кухонні навісні шафи та робочий стіл. Не закриваються двері в санвузол. Звернень до КП « Придніпровська СУБ», а саме до аварійної служби та диспетчера з приводу аварійної ситуації не надходило, перекриття мережі в будинку не проводилося. Мешканці квартири №77 відсутні, на телефоні дзвінки не відповідають. Причиною залиття є побутовий залив в квартирі 77, що спричинив затоплення квартири №73. Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (форма якого затверджено в додатку №4). Огляд квартири проводиться комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання та затверджується начальником організації, яка обслуговує будинок. Форма і зміст акту передбачено Правилами і повинен містити наступне: дата складання акту, прізвища, ініціали та займані посади членів комісії, прізвище, ім'я, по-батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди, адреса, форма власності квартири, яку було залито, прізвище, ім'я, по-батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття, адреса, форма власності квартири того, з вини кого сталося залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість, висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття, підписи членів комісії, підписи ознайомлених мешканців квартир. Проте, відповідно до листа Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року N 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» вбачається, що присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовились з таких-то причин). В акті залиття житлового приміщення від 29 червня 2016 року не зазначено, що під час огляду місця події були присутні відповідачі, або їх представники, та не зазначено, що відповідачі повідомлялися КП «Придніпровська СУБ» про час проведення огляду квартир. Крім того, під час огляду 29 червня 2016 року квартири була відсутня й позивачка чи її довірена особа. Окрім цього, в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У разі, якщо присутні не усі члени комісії, або якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. З матеріалів справи вбачається, що акт залиття житлового приміщення від 29 червня 2016 року вказаним вище вимогам не відповідає, зокрема в ньому не відображено прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди, прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, орієнтовна вартість пошкоджених внаслідок залиття речей). Крім того причини залиття були встановлені комісією зі слів сусідів. А тому, з вищенаведених підстав, даний доказ (акт комісії від 29 червня 2016 року ) не може бути прийнятий судом як належний та допустимий. Іншого належно оформленого акту сторонами до суду не надано. Допитаний як свідок [PERSON] пояснив суду, що виявивши 25 червня 2016 року затоплення в своїй квартирі, він особисто вибив вхідні двері квартири відповідачки та самостійно зайшов у помешкання, в якому було повно води, після чого пройшов до ванної кімнати та побачив що кран, до якого підєднується пральна машина відкритий і з нього тече вода, після чого він перекрив корінні крани. Також повідомив, що під час складання акта про залиття від 29.06.2016 року його не було вдома, так як у цей час він працював. Свідки [PERSON] і [PERSON] повідомляли про обставини ліквідації наслідків затоплення квартири позивачки і розповіли про те, що вони вичерпували воду з квартири відповідачів, при цьому зазначали, що особисто не бачили хто та як відкривав двері її квартири, де саме була течія, з яких причини вона виникла, хто і як її ліквідовував, оскільки вони прийшли після цього. Свідки [PERSON] і [PERSON] підтвердили суду лише те, що залиття квартири позивачки відбулося 25 червня 2016 року, проте, причин та винуватця даної аварії не було встановлено, а тому дані свідчення не можуть слугувати підставою для задоволення позовних вимог позивача. Суд критично оцінює пояснення свідка [PERSON], оскільки вказаними поясненнями не підтверджується беззаперечна вина відповідачів у завданні матеріального збитку позивачці. Крім того, твердження свідка про те, що залиття сталося через відкритий кран в квартирі відповідачів не підтверджується іншими матеріалами справи. Як вбачається з звіту від 12 жовтня 2016 року про незалежну оцінку по визначенню ринкової вартості збитків, нанесених в результаті залиття двокімнатної квартири, яка є приватною власністю [PERSON], [PERSON], [PERSON], яка знаходиться за адресою: [ADDRESS], розмір збитків, нанесених в результаті залиття двокімнатної квартири [ADDRESS] складає 49485 грн. (в тому числі: 44950 грн. вартість збитків внутрішнього облаштування, 4535 грн. вартість збитків меблів). Суд критично відноситься до вказаного звіту виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні, залиття квартири позивачки сталося 25 червня 2017 року, звіт складений 12 жовтня 2016 року, тобто збитки визначні через значний проміжок часу після затоплення. Так, як вбачається з звіту, оцінювачем були виявлені пошкодження в коридорі, площею 8,8 кв.м., житловій кімнаті, площею 11,4 кв.м., житловій кімнаті, площею 16,8 кв.м., кухні, площею 7, 5 кв.м., ванній кімнаті площею 2,7 кв.м. Разом з тим, в акті про залиття від 29 червня 2016 року зазначено, що пошкодження виявлені лише в житловій кімнаті, коридорі та кухні. Крім того суд зазначає, що позивачкою в судовому засіданні не надано доказів, які підтверджують, що пошкоджені меблі, які зазначені в звіті оцінювача, належать їй, а тне іншим співвласниками квартири. Досліджені в судовому засіданні докази не дають змогу зробити достовірний висновок що затоплення квартири позивача сталося саме з вини відповідачів та про наявний причинно-наслідковий зв'язок між затопленням квартири позивача та діями відповідачів. Суд вважає, що позивачкою в судовому засіданні не наведено обґрунтованих та належних доказів в підтвердження своїх позовних вимог, що залиття її квартири сталося з вини відповідачів, між завданою шкодою та діями відповідачів є причинний звязок і в звязку з цим було пошкоджене її майно. За таких обставин суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову. На підставі наведеного, ст. 23, 319, 369, 382, 1166, 1167, ЦК України ст.ст. 10, 14, 212, 213, ЦПК України, суд, -

Outcome: dismissed