overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-27 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до Ленінського районного суду м. Харкова із заявою про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи її тим, що спільне життя між ними не склалося, у зв'язку з різними поглядами на сімейне життя, а тому просили розірвати укладений між ними шлюб. Заявники в судове засідання не зявилися, подали до суду заяви, в яких свою заяву про розірвання шлюбу підтримали та просили проводити розгляд справи у їх відсутності (а.с. 19, 20).\~\~ Суд, зясувавши обставини справи та дослідивши докази , приходить до висновку про задоволення вказаної заяви, виходячи з наступного. 17.05.2013 року між [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] у Червоногвардійському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Макіївського міського управління юстиції у Донецькій області було зареєстровано шлюб, про що в Книзі\~реєстрації актів про укладення шлюбів зроблено актовий запис № 89 (а.с. 15).\~\~ Від шлюбу заявники мають неповнолітню доньку -\~[PERSON] [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-НО № 560682 (а.с. 10). Дитина після розірвання шлюбу залишиться проживати з матірю. Майнових спорів та спорів з утримання і виховання дитини заявники не мають. До висновку про розірвання шлюбу сторони прийшли виважено та узгоджено, подальше спільне життя подружжя буде суперечить інтересам кожного з них. За визначенням\~ст. 3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки.\~\~ Судом встановлено, що сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, сімейно-шлюбних стосунків не підтримують, поновлювати сімейні відносини не бажають.\~\~ Згідно\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила прізвище, у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.\~\~ Заявник просила суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Блудова». Відповідно до ч. 3\~ст. 234 ЦПК України, у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб,\~\~про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей\~, про поновлення шлюбу після його розірвання, про\~встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.\~\~\~ Згідно ч. 3\~ст. 109 СК, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.\~\~\~ Дослідивши матеріали справи, враховуючи виконання заявниками вимог\~ст. 109 СК України, а також те, що це дійсна воля подружжя, права жодної із сторін, включаючи неповнолітньої доньки не будуть порушені, суд приходить до висновку, що заява [PERSON] та [PERSON] підлягає задоволенню.\~\~\~ На підставі викладеного, ст.ст.\~105,\~109,\~110,\~112,\~113 СК України\~та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-20 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з заявою, в якій просить ухвалити додаткове рішення у цивільній справі за їх заявою про усиновлення дитини, а саме змінити дату на рік народження неповнолітньої дитини [PERSON], [INFO], на [INFO]. В судове засідання сторони не з'явилися, будучи належним чином повідомлені про час та місце судового засідання, тому, на підставі ст.197 ЦПК України, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалося. Суд, розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків. Згідно заяви [PERSON], [PERSON] заявники просили змінити дату та рік народження неповнолітньої дитини [PERSON], з [INFO], на [INFO] (а.с.58). Відповідно до ст. 230 СК України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання змінити відомості про місце народження та дату народження дитини. Дата народження дитини може бути змінена не більш як на шість місяців. У рішенні про усиновлення суд змінює відомості про місце народження та дату народження дитини, якщо це відповідає її інтересам. У рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11.11.2013 року дату народження дитини залишено без змін (а.с.73-76). Згідно п.1 ч.1 ст. 220 ЦПК України, суд, що постановив рішення може з власної ініціативи, чи за заявою осіб, які брали участь у справі, постановити додаткове рішення у випадку, якщо стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення. Як вбачається з даного рішення судом не було вирішено питання щодо зміни дати народження неповнолітньої дитини [PERSON], з [INFO], на [INFO], у зв'язку з чим, суд вважає за необхідне ухвалити додаткове рішення, яким зазначити зміну дати народження дитини. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-06 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про встановлення факту родинних відносин. Зацікавлена особа по справі Черкаська міська рада. В обґрунтування заяви вказують, що 16.06.2017 року померла їх мати\~[PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді: 9/20 частин домоволодіння в м. Черкаси по вул. Громова, 50, яке належить спадкодавці на підставі договору купівлі-продажу від 26 грудня 1986 року, земельної ділянки площею 0,0198 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована за адресою м.Черкаси, вул. Громова, 50/2, яка належить спадкодавцю на підставі державного акту на право приватної власності на землю Серії ЯК № 716932 від 19 липня 2010 року. Відповідно до\~ст. 1261 ЦК України\~вони є спадкоємцями першої черги після смерті матері - [PERSON]. Також вказують, що вони в установлений законом строк звернулася до Першої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак нотаріусом було встановлено, що в їх свідоцтвах про народження в графі мати вказано - [PERSON], а в свідоцтві про смерть [PERSON], а також нотаріус зазначила, що вони відповідно до свідоцтв про народження є [PERSON], а відповідно до паспортів громадян України [PERSON]. Вказують, що така розбіжність виникла при зміні їх матірю паспорта СССР на паспорт громадянина України. Просять встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON], яка померла 16 червня 2017 року, є матір'ю [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO]. В судовому засіданні [PERSON], [PERSON], заяву підтримали та просили її задовольнити. Представник зацікавленої особи Черкаської міської ради [PERSON] в судове засідання не з'явилася, направивши до суду клопотання в якому просить розглядати справу у її відсутності. Суд, заслухавши пояснення [PERSON] та [PERSON], дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення заяви, оскільки в судовому засіданні обєктивно встановлено, що [PERSON], яка померла 16.06.2017 року, є матірю [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Вказаний факт підтверджуються наступними документами: - паспортом [PERSON], [INFO]; - паспортом [PERSON], [INFO]; - свідоцтвом про смерть серії I-CP № 307991 від 20 червня 2017 року виданим на ім'я [PERSON]; - свідоцтвом про народження [PERSON], [INFO]; - свідоцтвом про народження [PERSON], [INFO]; - свідоцтвом про одруження Серії ЯТ № 473705 від 14 листопада 1954 року, виданим подружжю [PERSON] та [PERSON].

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-16 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до Сєвєродонецького міського суду Луганської області із позовною заявою до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, мотивуючи вимоги тим, що позивачі є власниками квартири №7 у будинку №6 по бул. Дружби Народів (Леніна) в м. Сєвєродонецьку Луганської області. На даний час у вищевказаній квартирі зареєстрована, проте з 2014р. не мешкає відповідач [PERSON] Наявність реєстрації відповідача порушує права позивачів, як власників квартири. Тому, [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом і просять суд усунити перешкоди у користуванні власністю шляхом визнання відповідача [PERSON] такою, що втратила право користування квартирою №7, що розташована за адресою: Луганська область, м. Сєвєродонецьк, бульвар Дружби Народів, 6. Позивачі [PERSON], [PERSON] у судове засідання не зявились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, в заяві зазначили прохання розглядати справу за їх відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності, позов визнала. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло №19, виданого 25.01.2005р. Управлінням житлово-комунального господарства міськради, [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири, розташованої за адресою: Луганська область, м. Сєвєродонецьк, бульвар Дружби Народів (Леніна), 6/7. Право власності у Сєвєродонецькому МБТІ зареєстроване за р.№10596536 від 25.04.2005р. Відповідно до копії домової книги, [PERSON] з 17.08.2010р. зареєстрована за адресою: [INFO] (Леніна), 6/7. Від відповідача [PERSON] до суду надійшла заява про визнання позовних вимог в повному обсязі. Враховуючи визнання позову відповідачем, а також ту обставину, що визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, на підставі ст.174 ЦПК України суд вважає можливим позовні вимоги [PERSON], [PERSON], задовольнити.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-17 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з вищевказаним позовом, у якому просять встановити факт належності на праві власності [PERSON], померлій [INFO], земельної ділянки, розташованої на території Соснівської сільської ради Конотопського району площею 5,4920 га, кадастровий номер [NUMBER], на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER] від 16.07.1999 року, який зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 243. А також визнати за ними, [PERSON] та [PERSON], кожним окремо, право власності по ? частині на вказану земельну ділянки в порядку спадкування за законом. На обгрунтування вимог у позові зазначено, що зі смертю [PERSON], яка доводиться заявникам матір'ю, відкрилася спадщина, зокрема й на вказану земельну ділянку. Спадщину після смерті матері отримали заявники по справі - [PERSON] та [PERSON] На даний час постало питання оформлення земельної ділянки, проте Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку пошкоджений, що перешкоджає нотаріальному оформленню спадщини в цій частині і стало підставою звернення до суду. Позивачі, кожен окремо, подали клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Відповідач Соснівська сільська рада Конотопського району просить розглядати справу без участі їх представника, позовні вимоги визнають повністю. Третя особа приватний нотаріус Конотопського районного нотаріального округу Мусієнко В.В. також просять розглядати справу за її відсутності, задоволенню вимог не заперечує. Таке визнання позову не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача). Суд вважає, що, з огляду на положення ч.4 ст.206 ЦПК України, вимоги підлягають задоволенню, оскільки безумовно визнані відповідачем. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Належність спадкодавцю спірної земельної ділянки, право позивачів на отримання у спадок цієї нерухомості на підставі закону, своєчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини повністю доводяться представленими доказами (а.с. 6-26). Відповідно до ст.315 ч.2 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. За приписами ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов?язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтями 1258-1267 ЦК України передбачено право спадкування за законом.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-27 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з вищевказаною заявою, в якій просять встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON], яка померла [INFO], була їх матір'ю. На обгрунтування вимог у заяві зазначено, що [INFO] померла їх мати. Вони є інвалідами з дитинства третьої групи. На даний час бажають оформити пенсію у зв»язку із втратою годувальника. Однак, внаслідок розбіжностей у прізвищі матері, зокрема у свідоцтві про смерть - «[PERSON]», а у свідоцтві про народження заявників виданого російською мовою «[PERSON]», останні позбавлені можливості довести родинні відносини з померлою, що і стало підставою для звернення до суду. [PERSON], [PERSON] подали клопотання про розгляд справи без їх участі, вимоги підтримують (а.с.17). Заінтересовані особи: Конотопський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, Конотопське об»єднане управління Пенсійного фонду України Сумської області, кожен окремо, подали заяви про розгляд справи за відсутності їх представників, задоволенню вимог не заперечують. Суд, дослідивши представлені докази, вважає, що заява підлягає задоволенню з огляду на таке. Встановлення фактів, що мають юридичне значення віднесено до компетенції судів, відповідно до ст.315 ЦПК України, зокрема й встановлення факту родинних відносин - ч.1, п. 1 вказаної статті. Факт родинних відносин, а саме, що [PERSON], яка померла [INFO], була матір»ю [PERSON] та [PERSON], доводиться свідоцтвами про народження заявників, за якими прізвище матері та дитини російської мовою вказано як «[PERSON]», свідоцтвом про смерть матері, паспортами заявників тощо. (а.с.5-18).

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-29 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з вище вказаною заявою, в якій просять надати їм право на укладення шлюбу. В судовому засіданні заявники підтримали заяву і пояснили, що у 2016 році вони познайомилися, покохали один одного. Через деякий час кохання переросло у близькі стосунки, наслідком чого стала вагітність [PERSON] З метою збереження вагітності і створення сімї заявники вирішили одружитися. На день знайомства заявникам виповнилося по 17 років. Оскільки вони не досягли шлюбного віку, в органах РАЦСу вони не можуть зареєструвати шлюб. Тому просять суд надати їм право на шлюб. Зацікавлені особи в судове засідання не зявилися, вимоги заяви визнали повністю, не заперечували проти їх задоволення, справу просили розглянути без них. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Заявники [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] мають намір зареєструвати шлюб, але не можуть цього зробити, оскільки не досягли шлюбного віку. Заявниця [PERSON] на даний час вагітна, що підтверджується довідкою від 9.11.2016 року ТОВ «КП ЛД Центр здоровя». Реєстрація шлюбу відповідає інтересам заявників. Відповідно до ч. 1 ст. 4 СК України особа, яка досягла шлюбного віку, має право на створення сім'ї. У випадках, передбачених частиною другою статті 23 цього Кодексу, сім'ю може створити особа, яка не досягла шлюбного віку. Відповідно до ч. 1 ст. 22 СК України шлюбний вік для чоловіків і жінок встановлюється у вісімнадцять років. Згідно ч. 1 ст. 23 цього Кодексу право на шлюб мають особи, які досягли шлюбного віку. За правилом ч. 2 цієї статті за заявою особи, яка досягла шістнадцяти років, за рішенням суду їй може бути надано право на шлюб, якщо буде встановлено, що це відповідає її інтересам. Відповідно до ч. 3 ст. 234 ЦПК України та ч. 4 ст. 235 цього Кодексу справи про надання права на шлюб суд розглядає у порядку окремого провадження з участю заявника та заінтересованих осіб. Вислухавши пояснення заявників, перевіривши матеріали справи, встановивши обставини справи та визначивши відповідні їм правовідносини, ґрунтуючись на положеннях ч. 1, 3 і 4 ст. 4, ст. 23 СК України, відповідно до яких кожна особа має право на створення сім'ї з реєстрацією шлюбу, проживання в ній і повагу до свого сімейного життя, враховуючи вагітність заявниці та їх бажання на взаємних почуттях любові і поваги створити власну сім'ю до досягнення встановленого законом шлюбного віку, суд погоджується з доводами заявників про те, що це відповідатиме їх інтересам і їм необхідно надати право на шлюб до досягнення шлюбного віку. Беручи до уваги викладене, суд вважає правильним задовольнити заяву і надати заявникам право на шлюб до досягнення встановленого законом шлюбного віку. Згідно правила ч. 7 ст. 235 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах про надання права на шлюб судові витрати не відшкодовуються, оскільки інше не встановлено законом.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-29 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з вищевказаною заявою та просять суд визнати недієздатним їх сина [PERSON], [INFO], який постійно проживає разом з ними, з 20.11.2015 є інвалідом першої групи в звязку з тим, що з дитинства страждає на хронічне психічне захворювання, перебуває на диспансерному обліку у психоневрологічному диспансері м. Кривого Рогу та потребує постійного нагляду та контролю, у звязку з чим потребує опіки. До судового засідання заявники не зявилися надали заяви про розгляд цивільної справи без їх участі. Представник заінтересованої особи до суду подала заяву про розгляд справи без її присутності. Заяву підтримала та не заперечувала проти її задоволення. Згідно із вимогами ч. 2 ст. 197 ЦПК України судове засідання проведено без фіксації технічними засобами, в звязку з розглядом справи судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі. Суд, дослідивши заяву, подання опікунської ради виконкому Саксаганської районної в місті ради з питань захисту прав недієздатних або обмежено дієздатних громадян, оглянувши медичну документацію [PERSON], [INFO], дослідивши наявні в матеріалах справи докази встановив таке. Відповідно до наявної у матеріалах справи, копії свідоцтва про народження [PERSON], батьками останнього є: батько [PERSON], мати [PERSON] (а.с. 7). Відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи №201 від 30.08.2016, [PERSON], [INFO] за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с. 45-48). Відповідно до положень ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України. Над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. З урахуванням викладеного, вимоги про визнання [PERSON] недієздатним, суд вважає обґрунтованими. Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. До матеріалів заяви подано подання опікунської ради виконкому Саксаганської районної в місті ради з питань захисту прав недієздатних або обмежено дієздатних громадян № 65 від 17.02.2016 про призначення заявників [PERSON], [PERSON] опікунами над [PERSON], [INFO], у разі визнання його недієздатним. Подання опікунської ради виконкому Саксаганської районної в місті ради з питань захисту прав недієздатних або обмежено дієздатних громадян про призначення заявників, опікунами та вимоги заявників про призначення їх опікунами над недієздатним, суд також, вважає обґрунтованими. За таких обставин, заява про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, підлягає задоволенню. Судові витрати по справі відносяться за рахунок держави. На підставі ст. 39, 41, 60 ЦК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-29 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з вищезазначеним позовом. Зважаючи на складність даної справи, суд вважає за необхідне проголосити вступну і резолютивну частини рішення, а складення рішення в повному обсязі відкласти на пять днів з дня закінчення розгляду справи.

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-02 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з вищезазначеною заявою, в якій просили встановити факт родинних родинних відносин між [PERSON], яка померла [INFO] та її донькою [PERSON], яка померла [INFO] та встановити факт шлюбних стосунків між [PERSON], який помер [INFO] та [PERSON], яка померла [INFO]. Обгрунтовуючи заявлені вимоги зазначили, що після смерті діда - [PERSON] звернулися до нотаріуса Броварської районної державної нотаріальної контори із заявою про те їм було відмовлено через невідповідність перекладу на українську мову прізвища «[PERSON]» та як наслідок розбіжності в свідоцтвах при написанні прізвища. В судовому засіданні [PERSON] та [PERSON] заяву підтримали в повному обсязі та просила суд її задовольнити, з підстав викладених в заяві. Представник зацікавленої особи - Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області в судове засідання не з'явилася, направила на адресу суду клопотання, в якому просила розглядати справу за відсутності їхнього представника. Представник зацікавленої особи - сільський голова Мокрецької сільської ради Броварського району Київської області - Костенкова Н.В. в судове засідання не з'явилися, подала через загальну канцелярію суду заяву, в якій просила розглянути заяву за її відсутності та зазначила, що не заперечує щодо задоволення заяви. Суд, заслухавши пояснення заявників, оцінивши досліджені по справі докази, вважає можливим задовольнити заяву з наступних підстав. В судовому засіданні достовірно встановлено, що при видачі свідоцтва про реєстрацію шлюбу між [PERSON] та [PERSON] допущено помилку та замість прізвища [PERSON] було помилково зазначено [PERSON]. Також, встановлено, що [PERSON] до шлюбу мала прізвище [PERSON] та являлася донькою [PERSON]. Відповідно до ч.1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема щодо встановлення родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п. 4.14. Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов'язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти. Виходячи з наведеного, суд прийшов до висновку, що подана заява є обгрунтованою, оскільки розбіжності щодо наявності родинних відносин виникли внаслідок технічної помилки при написанні прізвища, та такою, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved