Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-07 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в якій вказує, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована у [ADDRESS] , проживала одиноко. Місцем відкриття спадщини, відповідно до частини 1 статті 1221 ЦК України, є останнє місце проживання спадкодавця. В зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину за законом на належне померлій спадкове майно, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом, проте звернувшись 02 вересня 2020 року до нотаріуса, позивачу було відмовлено. Для прийняття спадщини, згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, встановлюється шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини, який у випадку позивача закінчився 03 січня 2010 року. Заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] позивач не подала своєчасно, у шестимісячний строк, у зв`язку з тим, що хворіла та через стан здоров`я не мала можливості звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач могла б подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини може бути вирішене в судовому порядку. Згідно з інформацією зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), № 61514473 від 02.09.2020 року, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , за заявами, будь- яких інших спадкоємців, до даного часу не заведена. Заповіт [PERSON] також не складала. Позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили. Судові витрати покладає на себе. Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила розгляд справи провести без її участі. Судові витрати покладає на себе. Представник відповідача Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без участі представника селищної ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з свідоцтва про смерть виданого 06 липня 2009 року Миролюбівською сільською радою Попільнянського районного суду Житомирської області, [PERSON] померла [INFO] , про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 06. Відповідно до Посвідки про народження серії [NUMBER] , виданої Відділом актів громадянського стану, село Лозовики Попільнянського району, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] . Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 06 листопада 2013 року Королівською сільською радою Макарівського району Київської області, [PERSON] 06 листопада 1973 року уклала шлюб з [PERSON] , після укладення шлюбу прізвище дружини - « [PERSON] », запис за № 18. Як вбачається з свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого 25 лютого 1949 року Лозовицькою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] та [PERSON] з 25 лютого 1949 року перебувають у зареєстрованому шлюбі, відповідний запис за № 4. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21 липня 1994 року Миролюбівською сільською радою народних депутатів Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] помер [INFO] , про що в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис за № 34. Довідкою № 222 від 14 липня 2020 року Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка с. Миролюбівка, Попільнянського району, Житомирської області, постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , до своєї смерті [INFO] . Проживала одиноко. Згідно Витягів зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) та зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) видані 02 вересня 2020 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, у вказаних Спадкових реєстрах відсутня інформація щодо [PERSON] . Як вбачається з повідомлення № 186/01-16 від 02 вересня 2020 року приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , до дня смерті проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] , так як строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері закінчився 03 січня 2010 року. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] не подала своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що вона хворіла та перебувала на стаціонарному лікуванні з 14 грудня 2009 року по 06 січня 2010 року, що підтверджується наданою Випискою із медичної карти стаціонарного хворого виданої КНП «Київська міська клінічна лікарня». Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила залишити судові витрати за нею, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Outcome: approved