Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-29 00:00:00

[PERSON] , в особі представника адвоката Вишнякової І.О., звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжхлібтранс», Головного управління Держпраці у Запорізькій області про скасування акту службового розслідування та зобов`язання вчинити певні дії, в обґрунтування якого зазначено наступне. 20 липня 2020 року о 09 годині 45 хвилин штатний водій товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжхлібтранс» (далі ТОВ «Запоріжхлібтранс») [PERSON] під час виконання службових обов`язків потрапив у дорожньо-транспортну пригоду. На підставі листа Головного управління Держпраці у Запорізькій області № 08/02.7-11/6466 від 27 липня 2020 р. наказом директора ТОВ «Запоріжхлібтранс» № 27 від 21 липня 2020 року була утворена комісія з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) (далі Комісія). 18 вересня 2020 року був складений Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 20 липня 2020 року о 09 год. 45 хвилин на (в) ТОВ «Запоріжхлібтранс» (далі Акт). Посилаючись на норми\~Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі Порядок), просить суд скасувати Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 20 липня 2020 року о 09 год. 45 хвилин на (в) товаристві з обмеженою відповідальністю «Запоріжхлібтранс» від 18 вересня 2020 року, зобов`язати Головне управління Держпраці у Запорізькій області утворити комісію із спеціального розслідування та провести спеціальне розслідування нещасного випадку 20 липня 2020 року щодо [PERSON] відповідно до вимог діючого законодавства, та стягнути з відповідачів понесені судові витрати. Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.11.2020 відкрито провадження у вказаній справі у порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. Витребувано від Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжхлібтранс» копії документів, засвідчених належним чином, а саме: усі документи, які стосуються службового розслідування, події, яка сталася 20.07.2020 за участю [PERSON] 04.01.2021 на адресу суду від представника відповідача Головного управління Держпраці у Запорізькій області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого він заперечує проти задоволення позовних вимог, у частині зобов`язання Головного управління Держпраці у Запорізькій області утворити комісію із спеціального розслідування та провести спеціальне розслідування нещасного випадку 20 липня 2020 року щодо [PERSON] . У відзиві зазначено, що на адресу ТОВ «Запоріжхлібтранс» направлений відповідний лист від 27.07.2020 і утворена комісія з розслідування нещасного випадку безпосередньо на підприємстві. Вважає вимогу позивача про скасування Акту розслідування з підстав некомпетентності комісії та її недбалого ставлення до обов`язків безпідставними та не підтвердженими належними доказами. Також зазначено, що вказаний нещасний випадок було розглянуто комісією, утвореною на підприємстві, відповідно до порядку №377. 18.01.2021 на адресу суду від представника позивача адвоката Вишнякової І.О. надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої просить відхилити доводи наведені у відзиві на позовну заяву та задовольнити позовні вимоги. Ухвалою суду від 03.06.2021, застосовано до учасника судового процесу керівника ТОВ «Запоріжхлібтранс» Кабиріна Євгена Юрійовича - заходи процесуального примусу. Стягнуто з керівника ТОВ «Запоріжхлібтранс» Кабиріна Євгена Юрійовича (ЄДРПОУ 39884234, м. Запоріжжя, вул. Новобудов, 6) штраф у розмірі 3 (трьох) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 810 (шість тисяч вісімсот десять) гривень на користь Державної судової адміністрації України, за невиконання ухвали суду про витребування документів. 23.06.2021 на адресу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжхлібтранс» на виконання ухвали суду від 30.11.2020 надійшли витребувані копії документів, та заява про скасування ухвали суду від 03.06.2021 про застосування заходів примусового примусу. Ухвалою суду від 30.09.2021, скасовано ухвалу суду від 03.06.2021 про застосування до керівника ТОВ «Запоріжхлібтранс» [PERSON] заходів процесуального примусу у вигляді стягнення штрафу у розмірі 6\~810,00 грн. Представник позивача - адвокат Вишнякова І.О. надала суду заву про розгляд справи за відсутністю позивача та представника, просила задовольнити позовну заяву, посилаючись на доводи та підстави, викладені у позовній заяві, відповіді на відзив. Представники відповідачів у судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомила, повідомлялися належним чином та завчасно. Суд, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 20 липня 2020 року о 09 годині 45 хвилин штатний водій товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжхлібтранс» [PERSON] під час виконання службових обов`язків потрапив у дорожньо-транспортну пригоду. На підставі листа Головного управління Держпраці у Запорізькій області № 08/02.7-11/6466 від 27 липня 2020 року наказом директора ТОВ «Запоріжхлібтранс» № 27 від 21 липня 2020 року була утворена комісія з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння). 18 вересня 2020 року був складений Акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався (сталося/сталася) 20 липня 2020 року о 09 год. 45 хвилин на (в) ТОВ «Запоріжхлібтранс». Відповідно до п. 1 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування». До осіб, визначених ч. 1 ст. 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» належать: 1) особи, які працюють на умовах трудового договору (контракту), цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності та господарювання, у тому числі в іноземних дипломатичних та консульських установах, інших представництвах нерезидентів, або у фізичних осіб, а також обрані на виборні посади в органах державної влади, органах місцевого самоврядування та в інших органах, фізичні особи - підприємці, особи, які провадять незалежну професійну діяльність, члени фермерського господарства, якщо вони не належать до осіб, які підлягають страхуванню від нещасного випадку на інших підставах; 2) учні та студенти навчальних закладів, клінічні ординатори, аспіранти, докторанти, залучені до будь-яких робіт під час, перед або після занять; під час занять, коли вони набувають професійних навичок; у період проходження виробничої практики (стажування), виконання робіт на підприємствах; 3) особи, які утримуються у виправних закладах та залучаються до трудової діяльності на виробництві цих установ або на інших підприємствах за спеціальними договорами. Відповідно до п. 3 Порядку нещасний випадок це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо. Згідно абзацу 10 п. 8 Порядку якщо нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) підлягають спеціальному розслідуванню відповідно до пункту 10 цього Порядку, повідомлення про нещасний випадок додатково надсилається: місцевій держадміністрації або органові місцевого самоврядування (у разі відсутності уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства); органові галузевої профспілки вищого рівня, а у разі його відсутності - територіальному профоб`єднанню; органові поліції (у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), що призвели до тяжких (у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого) чи смертельних наслідків, смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків). За п. 10 Порядку спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого; випадки зникнення працівника під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; нещасні випадки, що сталися з особами, фактично допущеними до роботи без оформлення трудового договору (контракту). Розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, може проводитися комісією підприємства (установи, організації) у разі надання територіальним органом Держпраці письмового доручення роботодавцю протягом наступного робочого дня після отримання повідомлення про нещасний випадок. Віднесення нещасних випадків до таких, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, здійснюється на підставі висновку про ступінь тяжкості травми згідно з Класифікатором розподілу травм за ступенем тяжкості, затвердженим МОЗ. Відповідно до п. 3.3. Класифікатору розподілу травм за ступенем тяжкості Інструкції про встановлення груп інвалідності, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 04 липня 2007 р. № 370, до травм, які призвели до тяжких наслідків належить втрата якого-небудь органа або повна втрата його функції (при цьому втрата найважливішої у функціональному відношенні частини кінцівки (кисті або стопи) прирівнюють до втрати руки або ноги). У результаті нещасного випадку, який трапився щодо [PERSON] йому було ампутовано ліву нижню кінцівку на рівні в/3 стегна. 10.09.2020 Комунальним некомерційним підприємством «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради було направлено [PERSON] на медико-соціальну експертну комісію з метою визначення групи інвалідності. В Акті не зазначено вид розслідування, яке було проведено Комісією. Враховуючи, що нещасний випадок щодо [PERSON] є таким, що спричинив тяжкі наслідки, то суд приходить до висновку, що Комісією було проведено саме спеціальне розслідування. Відповідно до п. 33 Порядку комісія (спеціальна комісія) зобов`язана: провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4; обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8; вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування); розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22; передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1. У п. 5 Акту від 18 вересня 2020 року основною причиною настання нещасного випадку було зазначено: невиконання посадових обов`язків, а саме порушення п. 4.42. Робочої інструкції водія транспортних засобів транспортної дільниці м. Оріхів (категорії «В», «С») затвердженої директором ТОВ «Запоріжхлібтранс» від 11.11.2019 р. № 6/4 (Не знаходитися на території у нетверезому стані, не вживати спиртні напої та наркотичні речовини перед роботою та у процесі роботи) та підпункту а) пункту 2.9. (Водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або пересування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) Правил Дорожнього Руху України 2020 р. Супутньою причиною Комісія вказала психофізіологічну алкогольне, наркотичне, токсикологічне сп`яніння, а саме керування автотранспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. Разом з цим, особою, яка допустила порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці Комісія зазначила у Акті потерпілого [PERSON] . Згідно п. 7 приміток форми Акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, встановленої додатком 11 Порядку вказано, що у пункті 5 зазначаються і кодуються вид події та причини нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії відповідно до розділів 1, 2 Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (далі - Класифікатор), зазначеного в додатку 9. Комісією було неправильно визначено причини нещасного випадку, адже Класифікатором окрім організаційних причин нещасного випадку передбачаються технічні, зокрема кодом 06.3 незадовільний технічний стан, у тому числі транспортних засобів загального користування (автомобільні, водні залізничні, повітряні). Враховуючи, що вид події, що призвела до нещасного випадку є дорожньо-транспортна пригода, то в даному випадку виникає необхідність проведення Комісією відповідно до п. 33 Порядку експертизи для встановлення причини настання нещасного випадку. За п. 5 Порядку безпосередній керівник робіт чи інша уповноважена особа підприємства (установи, організації) зобов`язані зберегти до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) обстановку на робочому місці, машини, механізми, обладнання, устаткування у такому стані, в якому вони були на момент нещасного випадку, якщо це не загрожує життю та здоров`ю інших працівників і не призведе до більш тяжких наслідків або порушення виробничих процесів. Пунктом 39 Порядку встановлено, що розслідування нещасних випадків, що сталися внаслідок події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів, проводиться з обов`язковим використанням відомостей (матеріалів) розслідування такої події (протокол огляду та ескіз місця події, пояснення свідків, висновки, постанови тощо), підготовлених відповідними органами (органами досудового розслідування). Відповідно до п. 41 Порядку за рішенням комісії (спеціальної комісії) у разі необхідності проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків та експертизи для встановлення обставин і причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та розроблення плану заходів щодо запобігання виникненню подібних нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) наказом роботодавця або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), може утворюватися експертна комісія за погодженням з органами, організаціями, установами тощо, представники яких залучаються до її роботи. До складу експертної комісії можуть включатися компетентні в сфері спеціальних знань фахівці та спеціалісти провідних (базових) науково-дослідних, проектно-конструкторських, експертних та інших організацій, органів виконавчої влади, а також незалежні експерти відповідних напрямів. Експертна комісія з метою надання обґрунтованих відповідей на поставлені комісією (спеціальною комісією) питання під час своєї роботи має право: ознайомлюватися з обставинами нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), матеріалами розслідування та обстежувати місце нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); проводити відбір проб повітря, інших речовин і матеріалів, лабораторні дослідження, випробування, технічні розрахунки та фотозйомку місця нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) (у разі потреби та можливості); доступу до необхідної технічної документації, огляду машин, механізмів, устатковання, інших речовин і матеріалів тощо, що стали причиною нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); отримувати додаткові матеріали та інформацію, що стосуються даного нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); формулювати до комісії (спеціальної комісії) запити з питань, що потребують додаткового з`ясування у потерпілих і свідків. Як вбачається з матеріалів службового розслідування нещасного випадку до складу Комісії не входять компетентні в сфері спеціальних знань фахівці та спеціалісти провідних (базових) науково-дослідних, проектно-конструкторських, експертних та інших організацій, органів виконавчої влади, а також незалежні експерти відповідних напрямів, а тому вони не могли надати професійну оцінку технічного стану транспортного засобу на якому трапився нещасний випадок. Що стосується можливості здійснення оцінки технічного стану автомобіля члена Комісії [PERSON] уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, механіка ТОВ «Запоріжхлібтранс», то він був суб`єктивним у розслідуванні нещасного випадку, оскільки відповідно до Акту, саме ним було здійснено перевірку технічного стану автомобіля на якому [PERSON] виконував свої службові обов`язки та відповідно за кермом якого і трапився нещасний випадок. [PERSON] зробив запис про відсутність недоліків у технічному стані автомобіля до журналу перевірки технічного стану транспорту, у зв`язку з чим він був зацікавленим у не проведенні повторної перевірки технічного стану транспортного засобу. На підставі вищенаведених фактів, суд доходить до висновку, що Комісією під час розслідування нещасного випадку стосовно [PERSON] було не в повному обсязі досліджено обставини справи, Комісія надала оцінку лише факту алкогольного сп`яніння. Нехтуючи тим фактом, що нещасний випадок трапився під час дорожньо-транспортної пригоди, Комісія не скористалася наданими їй правами щодо проведення експертизи, що може свідчити про помилковий висновок щодо причини нещасного випадку, адже на думку позивача [PERSON] настання нещасного випадку є неналежний технічний стан транспортного засобу. Пунктом 2 приміток форми Акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, встановленої додатком 11 Порядку передбачено, що діагноз зазначається згідно з довідкою закладу охорони здоров`я, виданою в день надання першої медичної допомоги цим закладом, і може бути уточнено до завершення розслідування та кодується відповідно до Міжнародної статистичної класифікації хвороб та споріднених проблем охорони здоров`я (МКХ-10). У полі Акта «Діагноз, який встановлено закладом охорони здоров`я» прописано: «Політравма. Забій головного мозку. Перелом скроневої та тім`яної ділянки. Перелом крила клубової кістки тазу зліва. Обширна гематома підвздошно-пахвинної ділянки зі здавленням судинно-нервового пучка лівої нижньої кінцівки. Макрогематургія. Т 02 S 32.3». Відповідно до п. 6 виписки із медичної картки стаціонарного хворого від 10 вересня 2020 року, яка передувала даті закінченню розслідування з огляду на той факт, що Акт був складений 18 вересня 2020 року, повний діагноз (основне захворювання, супутні захворювання та ускладнення) [PERSON] : «Поєднана травма. ВЧМТ. Відкритий перелом склепіння та основи черепа, множинні переломи лицьового черепа. Забій головного мозку. Пневмоцефалія. Закрита травма органів грудної порожнини, контузія легенів. Множинні перелом ребер зправа. Забій органів черевної порожнини без пошкодження внутрішніх органів. Закритий уламковий перелом крила, тіла клубової кістки зліва зі зміщенням. Закритий перелом дна лівої вертлюгової западини з переходом на лону кістки зліва. Закритий перелом лівої сідничої кістки зліва. Постравматичний тромбоз лівої зовнішньої клубової артерії. Гостра ішемія лівої нижньої кінцівки 3 Б. ISS. 43 б.». У виписці із медичної картки хворого, окрім вищенаведених захворювань міститься інформація про ампутацію лівої нижньої кінцівки на рівні в/3 стегна, про що також не було вказано у Акті. Зазначені обставини дають підстави дійти до висновку про неналежне виконання членами Комісій до своїх обов`язків під час розслідування. Пунктом 14 Порядку визначено, що Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування. Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок). До складу спеціальної комісії за п. 15 Порядку входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням). У разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на території іншого підприємства (установи, організації) до складу спеціальної комісії включаються представники такого підприємства (установи, організації). У разі потреби до складу комісії можуть включатися посадові особи Держпраці та/або її територіального органу за галузевим напрямом. Розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, може проводитися комісією підприємства (установи, організації) у разі надання територіальним органом Держпраці письмового доручення роботодавцю протягом наступного робочого дня після отримання повідомлення про нещасний випадок. Як вбачається з Акту до складу Комісії увійшли: інженер з охорони праці ТОВ «Запоріжхлібтранс»; страховий експерт з охорони праці відділу страхових випадків Запорізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Запорізькій області; заступник директора з експлуатації ТОВ «Запоріжхлібтранс»; уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці. За п. 12 Порядку на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню. Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи. Відповідно до п. 13 Порядку до складу комісії з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню входять: керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник первинної організації профспілки (у разі її відсутності уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці). Отже, розслідуванням нещасного випадку щодо [PERSON] займалася комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню. Таким чином, створена Комісія ТОВ «Запоріжхлібтранс» не є правомочною на розслідування нещасного випадку та Головне управління Держпраці у Запорізькій області має обов`язок утворити комісію із спеціального розслідування у визначеному Порядком складі. Разом з цим, 07 вересня 2020 року була здійснена заміна члена Комісії, а саме: [PERSON] страхового експерта з охорони праці відділу страхових випадків Запорізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Запорізькій області на [PERSON] . Той факт, що [PERSON] був уведений до складу Комісії наприкінці розслідування нещасного випадку, свідчить, що даний член Комісії не міг повно надати оцінку обставинам нещасного випадку. За п. 142 Порядку особи, які проводили розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), причин виникнення хронічних професійних захворювань (отруєнь), аварій, несуть відповідальність згідно із законодавством за своєчасність та об`єктивність їх розслідування, обґрунтованість прийнятих рішень та виконання інших обов`язків, визначених цим Порядком. Крім того, відповідно до п. 54 Порядку контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють Держпраці та робочі органи Фонду відповідно до компетенції. Згідно п. 57 Порядку за результатами перевірки об`єктивності розслідування, проведеного комісією підприємства (установи, організації), та у разі виявлення факту недотримання вимог нормативно-правових актів з охорони та гігієни праці під час визначення відповідності умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці, з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), встановлення осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням) Держпраці або її територіальним органом може бути прийнято рішення про призначення одного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Якщо Держпраці не прийнято рішення про проведення спеціального розслідування, результати роботи комісії, утвореної роботодавцем, оскаржуються потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) лише у судовому порядку. Рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні). Відповідно до ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. У постанові від 27 березня 2019 року по справі № 640/14775/16-ц Верховний суд зазначив: «Справи про оскарження актів розслідування випадків і хронічних професійних захворювань розглядаються в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя і здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, захист якого здійснюється, зокрема, за нормами цивільного законодавства (стаття 275 ЦК України), або виникають із трудових правовідносин.». Такі висновки Великої Палати Верховного Суду висловлені також у постановах від 13 лютого 2019 року у справі № 826/4176/18, від 12 грудня 2018 року у справі № 2а-2555/11/2670 та від 23 січня 2019 року у справі № 522/24781/16-ц. Отже, виходячи з викладеного, враховуючи вказані вимоги законодавства, суд приходить до висновку, що Акт був складений із порушенням норм чинного законодавства, у складі Комісії, яка не є правомочною на розслідування нещасного випадку, який трапився стосовно [PERSON] 20 липня 2020 року. Доводи представника відповідача Головного управління Держпраці у Запорізькій області, що вимоги Позивача про скасування Акту з підстав некомпетентності Комісії та її недбалого ставлення до обов`язків не знайшли своє підтвердження під час розгляду справи та не обґрунтовані належними доказами. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та інші судові витрати пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, згідно п. 1 ч. 3 ст. 133 належать витрати на професійну правничу допомогу. При вирішенні питання про стягнення витрат за правничу допомогу, суд враховує складність справи, обсяг наданої правничої допомоги адвокатом, потребу у вчинені запитів адвоката, участь представника позивача в судових засіданнях, їх кількість та час, підстави відкладення судових засідань та приходить до висновку про стягнення з відповідачів на користь позивача витрат на правничу допомогу у розмірі 9\~000,00 грн., що підтверджено документально. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Outcome: approved