Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-12 00:00:00

[PERSON] (далі-позивач) звернувся до Макарівського районного суду з позовом до Макарівської селищної ради Київської області, третя особа - Макарівська районна державна нотаріальна контора Київської області, в якому просила визначити їй додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], яка померла [INFO]. В обґрунтування позовних вимог посилалась на те, що нотаріусом їй було відмовлено в оформлені спадщини після смерті матері [PERSON], оскільки вона пропустила передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України строк для її прийняття. Проте, даний строк нею був пропущений з поважних причин, таких як: мати за життя не говорила, що їй на праві власності належить житловий будинок з надвірними спорудами та земельна ділянка по [ADDRESS], а про існування правовстановлюючих документів, а саме договору довічного утримання від 05.05.1992 року та про державний акт на право приватної власності на землю вона дізналась зі сплином певного часу вже після її смерті; окрім того вважала, що її проживання разом із [PERSON] є достатнім для прийняття спадщини; а також вчасно не звернулась до нотаріуса, оскільки сама у період з 20.03.2009 року по 30.09.2009 року перебував на лікуванні, яке потребувало значних коштів. Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 12.05.2016 року за клопотанням представника позивача [PERSON] було замінено первісного відповідача - Макарівську селищну раду Київської області на належного відповідача - Бишівську сільську раду Макарівського району Київської області. В судове засідання позивач не з'явилась, її представник за дорученням [PERSON] подав через канцелярію суду заяву, в якій просив слухати справу за його відсутності та відсутності позивача. В своєму листі відповідач - Бишівська сільська рада Макарівського району Київської області, просила слухати справу у відсутності її представника, проти позову не заперечували. Третя особа - Макарівська районна державна нотаріальна контора Київської області, зазначена у позовній заяві, про свою участь у справі не заявила, а тому відповідно до ст. 36 ЦПК України справа розглядається без участі вказаної третьої особи. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданого [INFO] виконавчим комітетом Бишівської сільської ради Макарівського району Київської області, актовий запис №21, копія якого міститься в матеріалах справи. Після її смерті відкрилась спадщина зокрема на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] та на земельну ділянку площею 0,155 га, що по [ADDRESS], з цільовим призначенням для будівництва, обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства, що підтверджується наступними документами копії яких містяться в матеріалах справи: договором довічного утримання від 05.05.1992 року, зареєстрованого в реєстрі за №23; реєстраційним посвідченням 02.07.1992 року на будинок, державним актом на право приватної власності на землю серії [NUMBER] від 11.02.1997 року. Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Так, згідно заповіту, посвідченого 24.09.1996 року секретарем виконкому Бишівської сільської ради Макарівського району Київської області, зареєстрованого в реєстрі за №24, [PERSON] зробила таке розпорядження: житловий будинок, який знаходиться в [ADDRESS] та всі будівлі, які примикають до нього та все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, та все те, на що вона за законом матиме право на день смерті заповіла [PERSON], яка є позивачем у справі. Інші спадкоємці, які б прийняли спадщину, судом не встановлені, що підтверджується відповіддю №562/01-16 від 08.04.2016 року Макарівської районної державної нотаріальної контори Київської області, де зазначено, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] за даними Спадкового реєстру та Алфавітної книжки не лічиться. При зверненні позивачки до Макарівської районної державної нотаріальної контори з приводу отримання відповідного свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після смерті [PERSON], їй листом №208/02-31 від 17.02.2015 року було відмовлено у видачі такого свідоцтва. Свою відмову нотаріус пояснила тим, що позивачем не було надано доказів спільного проживання зі спадкодавцем (реєстрації разом із спадкодавцем за однією адресою на час відкриття спадщини), а також тим, що позивач пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Проте, даний строк позивач пропустила з поважної причини, оскільки у період з 20.03.2009 року по 30.09.2009 року перебувала на амбулаторному та стаціонарному лікуванні у лікаря офтальмолога з діагнозом катаракта обох очей (довідка ТОВ «Полі-клініки» №2059 від 01.10.2009 року), та на даний час перебуває на «Д» обліку у офтальмолога. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами ч.3 ст. 1272 ЦК України визначено, що позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, а також те, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено з поважної причини, то суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі наведеного та

Outcome: approved