Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-25 00:00:00

[PERSON] 25.09.2020 року звернувся до суду з позовом до Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги, тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після смерті матері відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки та квартири. Позивач звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Зоріної Н.В. з заявою щодо прийняття спадщини після померлої [PERSON] , однак нотаріусом надано відповідь про те, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини та роз`яснено про можливість звернення до суду із позовною заявою про визнання додаткового строку для прийняття спадщини. У встановлений шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що перебував у рейсі за контрактом, був запроваджений карантин у зв`язку із пандемією COVID-19. Тому просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.09.2020 року відкрито загальне провадження по справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.11.2020 року витребувано докази по справі, а саме у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Зоріної Наталії Володимирівни належним чином завірену копію спадкової справи заведену після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] .. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.12.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, повідомлявся. Надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за його відсутності. Просив відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки позивач пропустив строк звернення із заявою про прийняття спадщини без поважних причин. Третя особа: Приватний нотаріус Зоріна Наталія Володимирівна в судове засідання не з`явилася, повідомлялася, причини неявки суду не повідомила. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи, суд приходить до наступного. З свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] . [PERSON] померла [INFO] , у місті Херсон, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] . Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.01.2004 року, посвідченого державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори Голодюком О.М., та свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 15.01.2002 року посвідченого Фондом комунального майна м. Херсона, [PERSON] належить на праві власності квартира [ADDRESS] . З державного акту на право власності на землю серії Р3 №419816 від 20.08.2002 року вбачається, що [PERSON] належить земельна ділянка площею 4,13 га на території Розсохуватецької сільської ради. Відповідно до заповіту від 05.05.2016 року посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Херсонської області Шевченко Н.В., зареєстрованого в реєстрі за №1767, [PERSON] все належне їй майно заповідає сину, [PERSON] . Приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В., постановою за № 1027/02-31 від 17.09.2020 року, позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, видачі свідоцтва про право на спадщину, що залишилося після смерті [PERSON] . Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин. Відповідно до довідки ТОВ «Марін Еженсі Херсон» від 31.07.2020 року, [PERSON] працював на судні VOS Prinsiple, ІМО 9720744 на посаді Другого помічника, з 09.01.2020 року та повернувся у Україну 22.06.2020 року. Враховуючи період визначений законом на подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, період перебування позивача за межами території України, наявність карантину у зв`язку із пандемією COVID-19, суд вважає, що строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved