Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-22 00:00:00

[PERSON] 05 листопада 2020 року звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON] про стягнення пені за прострочення по сплаті аліментів. В обґрунтування позову зазначила, що сторони перебували у фактичних шлюбних відносинах з лютого 2008 року по вересень 2016 року. [INFO] у сторін народився син - [PERSON] , який проживає з позивачем. Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 липня 2017 року стягнуто з відповідача аліменти на утримання сина [PERSON] у розмірі ј частини з усіх видів його заробітку щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 15 травня 2017 року до повноліття дитини. Відповідач добровільно аліменти на дитину в повному обсязі не сплачує, матеріально не допомагає, хоча є працездатним. З 01 жовтня 2019 року по 31 липня 2020 року заборгованість по аліментам складає 17 422,11 грн. Відповідно до розрахунку розмір пені на зазначену суму заборгованості становить 24 525,88 грн. Однак, враховуючи, що сума пені не може перевищувати розмір заборгованості, позивач просить стягнути з відповідача неустойку за прострочення сплати аліментів за вищевказаний період у розмірі 17 422,11 грн. Ухвалою судді від 09 листопада 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідач не скористався правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень. У судове засідання сторони не з`явилися. Від позивача [PERSON] надійшла заява, в якій просила розгляд справи проводити за її відсутністю, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач, повідомлений належним чином про час, дату та місце судового розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не сповістив. На підставі ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим провести заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, доходить висновку, що вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з таких підстав. У ході судового розгляду встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 липня 2017 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти у розмірі ј частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менш ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на утримання сина [PERSON] , [INFO] , починаючи з 15 травня 2017 року до досягнення ним повноліття. З довідки-розрахунку державного виконавця Південного відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) вбачається, що відповідач аліменти на утримання дитини сплачує нерегулярно та станом за період з 01 жовтня 2019 року по 31 липня 2020 року в нього утворилась заборгованість за аліментами, яка становить 17 442,11 грн. (а.с.7). У статті 180 СК України закріплено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до частини першої статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак, таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Оскільки зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, то при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Такий правовий висновок, викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 572/1762/15-ц від 25 квітня 2018 року та у справі № 333/6020/16-ц від 03 квітня 2019 року. Отже, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p=(A1х1%хQ1)+(A2х1%хQ2)+……….(Anх1%хQn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Таким чином, розмір неустойки (пені) по аліментах необхідно розраховувати наступним чином: За жовтень 2019 року розмір неустойки (пені) становить 2 795,32 грн. (916,50 грн. - розмір заборгованості за аліментами х 1% х 305 днів прострочення сплати аліментів). За січень 2020 року розмір неустойки (пені) становить 5 976,78 грн. (2 806 грн. - розмір заборгованості за аліментами х 1% х 213 днів прострочення сплати аліментів). За лютий 2020 року розмір неустойки (пені) становить 5 106,92 грн. (2 806 грн. - розмір заборгованості за аліментами х 1% х 182 дні прострочення сплати аліментів). За березень 2020 року розмір неустойки (пені) становить 4 293,18 грн. (2 806 грн. - розмір заборгованості за аліментами х 1% х 153 днів прострочення сплати аліментів). За квітень 2020 року розмір неустойки (пені) становить 3 450,16 грн. (2 828 грн. розмір заборгованості за аліментами х 1% х 122 дні прострочення сплати аліментів). За травень 2020 року розмір неустойки (пені) становить 301,76 грн. (328 грн. - розмір заборгованості за аліментами х 1% х 92 дні прострочення сплати аліментів). За червень 2020 року розмір неустойки (пені) становить 1 725,08 грн. (2 828 грн. - розмір заборгованості за аліментами х 1% х 61 день прострочення сплати аліментів). За липень 2020 року розмір неустойки (пені) становить 876,68 грн. (2 828 грн. розмір заборгованості за аліментами х 1% х 31 днів прострочення сплати аліментів). Загальна сума пені за порушення відповідачем аліментних зобов`язань становить 24 525,88 грн. Разом з тим, у відповідно до ст. 196 СК України, з [PERSON] на користь [PERSON] може бути стягнута пеня за прострочення сплати аліментів на утримання дитини в розмірі 17 422,11 грн., що є не більше 100 відсотків заборгованості. Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,80 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: approved