Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-08 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] , кожна зокрема, звернулися в суд з позовами до [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок пожежі. [PERSON] позов мотивує тим, що їй на праві приватної власності належить будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , який був введений в експлуатацію 21.08.2018 року. Вказує, що 15.11.2019 року, вона разом з [PERSON] перебували у вказаному будинку, який запроектовано та збудовано таким чином, що для обігріву приміщень у ньому передбачено лише пічне опалення та, оскільки, в цей день було прохолодно, розпалили камін. Уночі 16.11.2019 року, у даному будинку сталася пожежа. Відповідно до звіту про причину виникнення пожежі від 18.11.2019 року, Шацького РС УДСНС України у Волинській області, встановлено, що внаслідок пожежі вогнем було знищено: покрівлю 100%, перекриття 90%, пошкоджені: кімнати будинку, меблі, речі побутового використання, а також, що ймовірною причиною виникнення пожежі в дачному будинку є недолік конструкції, порушення монтажу нагрівальних печей. Вартість матеріальної шкоди, внаслідок пожежі у садибному будинку по [ADDRESS] становить 986077 грн., що підтверджується висновком будівельно-технічної експертизи від 27.12.20219 року та вартість знищених речей домашнього вжитку становить 156445 грн. Зазначає, що послуги будівельного підряду по влаштуванню пічного опалення їй надавав відповідач [PERSON] , який монтував заводський камін у будинку, здійснював розведення повітряного опалення (контуру) від топки каміна (труб, по яких тепле повітря мало поширюватися по будинку для обігріву), обшивав цю систему гіпсокартоном і мурував комин. Вважає, що вказані обставини свідчать про те, що у причинно-наслідковому зв`язку між пожежею та спричиненими збитками є приховані недоліки робіт, виконані відповідачем, а тому саме [PERSON] несе відповідальність на заподіяну їй шкоду. Крім того, вказує, що внаслідок події, яка мала місце 16.11.2019 року їй завдано моральну шкоду, яка полягає у тому, що вона перебувала в надзвичайній ситуації, яка могла забрати її життя, якби не прокинулася, то разом з [PERSON] стали б жертвами пожежі. Вказує, що по даний час не відійшла під пережитого стресу, погано спить, не може зосередитись на роботі, постійно відчуває підвищену тривогу, сильне серцебиття, зміни у настрої та поведінці, її переслідують відчуття посиленої загрози, а також наявні симптоми перепроживання, які виражаються повторюваними та небажаними згадуваннями про ніч, коли трапилася пожежа. Зазначає, що погіршення стану здоров`я проявилося в тому, що вона була змушена звертатися за медичною допомогою, для цілковитого відновлення власного здоров`я та його укріплення їй необхідно було пройти санітарно-курортне лікування. Також, 18.11.2019 року зверталася до психіатра, який поставив діагноз: розлад адаптації, а 27.11.20219 року до кардіолога, який поставив діагноз: гіпертонічний криз, аритмія. Завдану їй моральну шкоду оцінює у 350000 грн., з яких: 24000 грн. на санаторно-курортне лікування, 3000 грн. на професійну допомогу психолога, 119000 грн. в якості компенсації за душевні страждання, які зазнала у зв`язку із пожежею, 30000 грн. в якості компенсації за вимушену зміну усталеного способу життя, 174000 грн. в якості компенсації за душевні страждання, пов`язані із знищенням цінного майна, плодів її праці. На підставі наведеного, з врахуванням відмови від частини позовних вимог, просить суд, стягнути з відповідача завдану матеріальну шкоду в розмірі 1142522 грн., моральну шкоду - 350000 грн. та понесені судові витрати. [PERSON] позов мотивує тим, що з 15.11.2019 року перебувала у заміському будинку, який належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Уночі 16.11.2019 року у даному будинку сталася пожежа, яка дуже погіршила її психологічний стан та принесла душевні страждання, які полягають в усвідомлені того, що вона перебувала в надзвичайній ситуації, яка могла забрати її життя. Вказує, що якби [PERSON] не прокинулася та не розбудила її, не змусила з останніх сил вийти з будинку, то вони б стали жертвами пожежі, згоріли живцем, отримали термічні опіки чи отруїлися чадним газом. Посилається на те, що досі не відійшла від пережитого стресу: сняться кошмари (зокрема, палаючий будинок, у якому вона перебуває), відчуває тривогу, апатію, боїться засинати ввечері, не може зосередитись на роботі, відчуває сильне серцебиття, відчуття посиленої загрози, у неї наявні симптоми перепроживання, які виражаються повторюваними та небажаними згадуваннями про ніч, коли трапилася пожежа, вона постійно думає про те, що якби загинула у пожежі, то її діти залишилися б сиротами, відповідно їхні долі були б скалічені. Зазначає, що внаслідок пожежі їй було завдано моральну шкоду, яку вона оцінює в розмірі 128000 грн., з яких: 25000 грн. на санаторно-курортне лікування. 3000 грн. на професійну допомогу психолога, 93000 грн. в якості компенсації за душевні страждання, які я зазнала у зв`язку із пожежею, 7000 грн. в якості компенсації за вимушену зміну усталеного способу життя, та яка підлягає до стягнення з відповідача, оскільки, на її думку, та на підставі звіту про причину виникнення пожежі, яка мала місце 16.11.2019 року в дачному будинку в [ADDRESS] , наявний причинно-наслідковий зв`язок між прихованими недоліками робіт при здійсненні монтажу пічного опалення відповідачем та причиною пожежі. На підставі наведеного, просить стягнути з відповідача 128000 грн. моральної шкоди та понесені судові витрати. У відзивах на позовні заяви [PERSON] , [PERSON] , відповідач вказує, що для настання відповідальності за заподіяння матеріальної та моральної шкоди, має бути встановлена наявність протиправної поведінки, причинно-наслідковий зв`язок між моральною шкодою та неправомірною поведінкою особи, а також вина заподіювача шкоди. Вказує, що при монтуванні каміна, що мало місце у 2016 році, ним не було допущено жодних порушень технології виконання робіт, техніки безпеки, будівельних норм чи прихованих недоліків виконаних робіт, оскільки, після завершення монтування каміна, такий був випробуваний і жодних зауважень до виконання робіт не було висловлено. До листопада 2019 року камін використовувався неодноразово. При цьому, зазначає, що він не мурував комин, оскільки такий вже був змурований на час монтажу каміна та не здійснював оздоблення каміну, яке виконувалось іншими особами, а загальне формулювання позивачів щодо порушення технології при проведенні монтажно-будівельних робіт не відповідає фактичним обставинам справи, не стверджується жодними доказами та не може вважатись достатнім обґрунтуванням вчинення ним неправомірних дій з покладенням на нього обов`язку з відшкодування шкоди. Також, вважає, що сам факт перебування позивачів на місці пожежі і пошкодження майна [PERSON] не свідчить про вчинення щодо них протиправних дій, а відтак і не свідчить про заподіяння їм моральних страждань з його вини. Крім того, вказує, що до позовної заяви не додано доказів, які б стверджували про необхідність санаторно-курортного лікування та допомоги психолога, що такі витрати викликані пожежею, та в свою чергу не є втратами морального характеру, а за умови їх понесення є матеріальними витратами. Ухвалою суду від 27 листопада 2019 року в задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовлено. Ухвалою суду від 04 грудня 2019 року заяву [PERSON] про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено. Накладено арешт на нерухоме майно, що належать [PERSON] на праві власності. Ухвалою суду від 05 грудня 2019 року заяву адвоката Матвіїва В.М., який діє в інтересах [PERSON] про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено. Накладено арешт на транспортні засоби, що належать [PERSON] на праві власності. Ухвалами суду від 20 грудня 2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справах за позовами [PERSON] до [PERSON] про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок пожежі, [PERSON] [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок пожежі, вирішено справи розглядати за правилами загального позовного провадження (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 21 січня 2020 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок пожежі, залишеною без змін постановою Волинського апеляційного суду від 14 квітня 2020 року, в задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову відмовлено (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 02 березня 2020 року справи за позовами [PERSON] до [PERSON] про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок пожежі, [PERSON] [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок пожежі об`єднано в одне провадження (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 09 червня 2020 року клопотання відповідача [PERSON] про забезпечення доказів задоволено частково. Заборонено [PERSON] вчиняти дії по відбудові пошкодженого пожежею будинку по [ADDRESS] (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 18 червня 2020 року в задоволені клопотання представника відповідача [PERSON] [PERSON] про надання судового доручення Шацькому районному суду Волинської області провести огляд пошкодженого пожежею будинку по [ADDRESS] відмовлено (суддя Платхій І.Б.). Ухвалою суду від 25 червня 2020 року за клопотанням представника відповідача та заявою із запереченням на клопотання про проведення експертизи та з пропозицією власних запитань для експертизи у справі призначено судову пожежно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 07 вересня 2020 року провадження у справі поновлено для внесення змін до ухвали в частині визначених запитань за повідомленням експерта (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 11 вересня 2020 року у справі призначено судову пожежно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 05 січня 2021 року провадження у справі поновлено, у зв`язку з надходженням висновку судової пожежно-технічної експертизи від 28.12.2020 року (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 10 лютого 2021 року за клопотанням представника позивачів скасовано вжиті відповідно до ухвали суду від 06 червня 2020 року заходи забезпечення доказів (суддя Плахтій І.Б.). Ухвалою суду від 22 березня 2021 року дану справу прийнято до свого провадження. Протокольною ухвалою суду від 27 квітня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 09 липня 2021 року закрито провадження у справі в частині позовних вимог щодо стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] завданої матеріальної шкоди у розмірі 18855 грн. Позивач [PERSON] та представник позивачів в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав наведених у позовних заявах. Просили їх задовольнити. Крім того, представник позивачів суду пояснив, що відповідач не заперечує факту виконання ним робіт по монтажу каміну за усною домовленістю між [PERSON] (сестра [PERSON] ) та відповідачем, яка разом з батьком [PERSON] приймали виконанні роботи у [PERSON] . Відповідач та його представник в судовому засіданні, позови не визнали з підстав наведених у відзивах на позовні заяви. Просили відмовити в їх задоволенні. Крім того, представник відповідача суду пояснив, що між [PERSON] , яка була замовником робіт, та [PERSON] у 2016 році був укладений договір підряду в усній формі. Зазначив, що моральна шкода може бути відшкодована, якщо це передбачено умовами договору між замовником та виконавцем робіт, а тому ст. 1167 ЦК України не підлягає до застосування у договірних відносинах, що склалися між сторонами. Заслухавши пояснення учасників справи, показання свідків, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позови не підлягають до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , який був введений в експлуатацію 21.08.2018 року (а.с. 157-199 том 1). Як вбачається з матеріалів справи, 16.11.2019 року у вищезазначеному житловому будинку сталася пожежа, про що головним інспектором Шацького РС УДСНС України у Волинській області Цвидом А.М. складений акт про пожежу (а.с. 200-201 том 1). Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачі посилалися на ту обставину, що послуги з монтажу каміну та пічного опалення надавалися відповідачем, висновками експертів встановлено наявність причинного зв`язку між порушенням технології монтування каміну та виникненням пожежі у будинку, а тому на підставі встановлених вищезазначеними письмовими доказами обставин, вартість збитків внаслідок пожежі та заподіяна позивачам моральна шкода підлягають стягненню з [PERSON] . Однак, суд не може погодитись з такими доводами, виходячи з наступного. У відповідності до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частини першої статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно із частинами, першою третьою статті 837\~ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. У відповідності\~до ст.\~853\~ЦК України,\~замовник зобов`язаний\~прийняти роботу,\~виконану підрядником\~відповідно до\~договору підряду,\~оглянути її\~і в\~разі виявлення\~допущених у\~роботі відступів\~від умов\~договору або\~інших недоліків\~негайно заявити\~про них\~підрядникові. Якщо\~замовник не\~зробить такої\~заяви,\~він втрачає\~право у\~подальшому посилатися\~на ці\~відступи від\~умов договору\~або недоліки\~у виконаній\~роботі. Замовник,\~який прийняв\~роботу без\~перевірки,\~позбавляється права\~посилатися на\~недоліки роботи,\~які могли\~бути встановлені\~при звичайному\~способі її\~прийняття (явні\~недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. Статтею 857\~ЦК України,\~робота,\~виконана підрядником,\~має відповідати\~умовам договору\~підряду,\~а в\~разі їх\~відсутності або\~неповноти -\~вимогам,\~що звичайно\~ставляться до\~роботи відповідного\~характеру. Виконана\~робота має\~відповідати якості,\~визначеній у\~договорі підряду,\~або вимогам,\~що звичайно\~ставляться,\~на момент\~передання її\~замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Форма договору підряду може бути як усною так і письмовою, і визначається відповідно до положень ст. 205, 207-209 ЦК України. У відповідності до ст.ст. 1209, 1210 ЦК України, виготовлювач товару,\~що є\~нерухомим майном,\~виконавець робіт\~(послуг)\~зобов`язаний\~відшкодувати шкоду,\~завдану фізичній\~або юридичній\~особі внаслідок\~конструктивних,\~технологічних,\~рецептурних та\~інших недоліків\~товару,\~робіт (послуг),\~а також\~недостовірної або\~недостатньої інформації\~про них. Шкода,\~завдана внаслідок\~недоліків робіт\~(послуг),\~підлягає відшкодуванню\~їх виконавцем. Судом встановлено, та не заперечувалось сторонами у судовому засіданні, що сестра позивача [PERSON] - [PERSON] з метою встановлення у трьох будинках своєї родини камінів, уклала з відповідачем [PERSON] в усній формі договір підряду на виконання робіт щодо монтажу каміну у 2016 році в житловому будинку по [ADDRESS] . Дана обставина підтверджується показаннями позивача [PERSON] допитаної в судовому засіданні в якості свідка, свідків [PERSON] (батько [PERSON] ) та [PERSON] (сестра [PERSON] ), відповідно до яких судом встановлено, що організацією будівництва дачного будинку займався батько позивача [PERSON] та її сестра [PERSON] , яка в свою чергу, домовилася з відповідачем про виконання робіт з монтажу каміну, прийняла роботи та оплатила вартість робіт та матеріалів на загальну суму 1500 доларів США. Із показань відповідача [PERSON] , допитаного в судовому засіданні в якості свідка, встановлено, що до його обов`язків входило зробити підставку для каміну, поставити на п`єдестал, обшити і врізати в комин на першому поверсі будинку, який вже був змурований та зробити відвід теплого повітря від каміну у сусідню житлову кімнату. Оздоблення каміну він не робив. Дані обставини також підтверджуються показаннями свідків [PERSON] , [PERSON] (підсобник [PERSON] ), [PERSON] (прораб), які підтвердили наявність та характер виконуваних по договору підряду робіт, факт прийняття цих робіт [PERSON] . Таким чином, із системного аналізу вищезазначених норм права та встановлених судом обставин, слідує, що у даному випадку, між [PERSON] та [PERSON] виникли правовідносини, які за своєю правовою природою є договором підряду, на підставі якого у них виникли взаємні права та обов`язки, передбачені ст.ст. 837, 853, 857 ЦК України. Судом встановлено, що умови договору підряду, який був укладений між [PERSON] та [PERSON] були виконані в повному обсязі, оскільки, підрядник передав замовнику, а замовник після перевірки якості виконаної роботи прийняла її виконання без зауважень. Як показав суду свідок [PERSON] , який був відповідальним за проведення оздоблювальних робіт у будинку позивача [PERSON] , [PERSON] , змонтований відповідачем [PERSON] , тривалий час використовувався під час проведення робіт та жодних проблем з його експлуатацією не виникало. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що [PERSON] , прийнявши від [PERSON] роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, не зробила будь-якої заяви щодо наявності недоліків, в ході подальшої експлуатації прихованих недоліків каміну також не було встановлено, відтак, в силу вимог ст. 853 ЦК України, [PERSON] , як сторона договору підряду, втратила право у подальшому посилатися на будь-які відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Будь-яких належних та допустимих доказів того, що такий договір підряду укладався [PERSON] за дорученням своєї сестри [PERSON] в судовому засіданні не здобуто. Отже, позивач [PERSON] в даному випадку не виступала стороною договору підряду, відтак, вона не набула відповідних прав та обов`язків по договору, а тому суд вважає безпідставними доводи позивачів про можливість застосування до спірних правовідносин норм ст.1209, 1210, 1211 ЦК України, в обґрунтування позову щодо стягнення з відповідача матеріальної та моральної шкоди. Оцінюючи наявність підстав для застосування вимог ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України при вирішенні спору, суд виходить з наступного. У відповідності\~до ст.\~22\~ЦК України,\~особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права,\~має право\~на їх\~відшкодування. Збитками\~є: втрати,\~яких особа\~зазнала у\~зв`язку\~зі знищенням\~або пошкодженням\~речі,\~а також\~витрати,\~які особа\~зробила або\~мусить зробити\~для відновлення\~свого порушеного\~права (реальні\~збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частиною першою статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. У статтях 23, 1167 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: чи підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Звітом про причину виникнення пожежі, яка мала місце 16.11.20219 року в дачному будинку в [ADDRESS] Шацького РС УДСНС України у Волинській області від 18.11.2019 року, встановлено, що внаслідок пожежі вогнем було знищено: покрівлю 100%, перекриття 90%, пошкоджені: кімнати будинку, меблі, речі побутового використання. Із усних свідчень [PERSON] встановлено, що ймовірною причиною виникнення пожежі в дачному будинку є недолік конструкції, порушення монтажу нагрівальних печей (а.с. 202-211 том 1). Вказаний письмовий доказ в силу вимог ч.6 ст.81 ЦПК України не береться судом до уваги при вирішенні даної справи, оскільки, обставини зазначені у звіті про пожежу встановлювалися лише зі слів заявника, а відтак є припущенням щодо обставин пожежі, а не твердженням. Позивачами в обґрунтування позовів надано висновок спеціаліста [PERSON] ТОВ «Українська експертна компанія» №180-ПТ від 18.12.2019 року (далі - висновок експертизи №180-ПТ), наданого на замовлення позивача [PERSON] , яким встановлено, що осередок пожежі, яка виникла 16.11.2019 року у приватному дачному будинку [ADDRESS] знаходився на горищі біля димаря каміну, розташованого у вітальній кімнаті будинку. Причиною виникнення пожежі порушення правил монтажу пічного опалення. Джерелом запалювання стало теплове самозаймання дерев`яних конструкцій перекриття внаслідок збігу факторів, таких, як піролізація деревини через відсутність відступок та невідповідність відстані від металевої частини димаря, яка маючи тонку стінку, швидко розжарилася і перевипромінила тепло, якого стало достатньо для займання горючих дерев`яних елементів перекриття будівлі, а також безпосередній вплив димових газів через тріщини та нещільності металевої частини димаря в місці його входження у цегляну частину димоходу. Порушення п. 6.8.12, п. 6.8.20, п. 6.8.25 ДБН В.2.5-67:2013 Опалення, вентиляція та кондиціонування; п. 6.2 Правил безпеки систем газопостачання, які зареєстровані в Міністерстві юстиції України 8.06.2015 року за №674/27119 та п. 2.6, глави 2 розділу IV Правил пожежної безпеки в України мають причинно-наслідковий зв`язок між виникненням і розповсюдженням пожежі (а.с. 256-291 том 1). Згідно з висновком №806/5 будівельно-технічної експертизи по замовленню [PERSON] від 27.12.2019 року (далі - висновок експертизи №806/5) ринкова вартість відновлювального ремонту садибного житлового будинку по [ADDRESS] внаслідок пожежі становить 986077 грн. (а.с. 253-325 том 1). Разом з тим, із висновку судової експертизи Львівського НДЕКЦ №17/101Е від 28.12.2020 року (далі висновок судової експертизи №17/101Е), вбачається, що осередком пожежі (місце виникнення початкового горіння) знаходився в місці примикання димоходу до дерев`яного перекриття над кімнатами кухня/вітальня, спальня 1. Джерелом запалювання, яке ініціювало горіння в осередковій зоні досліджуваної пожежі є тепло отримане від більш розігрітого або розжареного предмету (димохід каміна) та передане дерев`яним елементам перекриття будівлі. Причина пожежі\~у житловій\~будівлі за\~адресою:\~ [ADDRESS] \~ є\~теплове самозаймання\~дерев`яних конструкцій\~перекриття будівлі,\~які примикали\~до димоходу\~каміна. Під час проектування та будівництва пічного опалення (каміна) були недотримані наступні нормативні документи: п.2.6., п. 2.8. глави IV «Загальні вимоги пожежної безпеки до інженерного обладнання» Правил пожежної безпеки в Україні; п. 1, п. 7, глави Д.4 Додатку «Д» ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; п. 6.8.15 розділу 6 «Опалення та внутрішнє теплопостачання» ДБН В. 2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондиціонування». Під час експлуатації пічного опалення (каміна) в житловому будинку, відсутні факти, які б вказували на недотримання нормативних документів, Правил пожежної безпеки в України. Існує прямий причинно-наслідковий зв`язок між порушенням Правил пожежної безпеки в Україні, ДБН В.2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондиціонування» та ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» під час проектування та будівництва будинку по [ADDRESS] та виникненням пожежі. Відсутній прямий\~причинно-наслідковий\~зв`язок\~між експлуатацією\~каміна та\~виникненням пожежі (а.с. 110-132 том 2). За змістом вказаного висновку судової експертизи, експертом при його підготовці використовувалися матеріали справи №161/20815/19 в двох томах, в тому числі і докази, надані для експертизи обома сторонами (а.с. 110 зворот том 2). Вказаний висновок судової експертизи є чітким та конкретним, обґрунтованим та належно мотивованим, виконаний на підставі відповідних методик, ґрунтується на матеріалах цивільної справи і чинному законодавстві, а тому суд вважає його належним та допустимим доказом по справі. Разом з тим, наданий висновок експертизи №180-ПТ, яким встановлено, що причиною виникнення пожежі у будинку позивача [PERSON] є порушення правил монтажу пічного опалення, суд відноситься критично, оскільки, в порушенням вимог ч. 6 ст. 102 ЦПК України, зазначений висновок не містить належної та достовірної інформації щодо свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, особи, яка підготувала зазначений висновок [PERSON] . Зокрема, згідно загальнодоступних даних розміщених в реєстрі атестованих судових експертів за посиланням https://rase.minjust.gov.ua/, видане [PERSON] свідоцтво ЕКК МВС України від 17.12.2003 року №6447, відомості про яке було зазначено у висновку експертизи №180-ПТ, дійсне до 31.12.2007 року. Інші дійсні свідоцтва зазначеного експерта видані до 31.12.2013 року, а решта із терміном дії до 31.12.2018 року - визнані недійсними. Відтак, на момент проведення зазначеного висновку, у експерта [PERSON] було відсутнє дійсне свідоцтво про підтвердження його кваліфікації. Із змісту зазначеного висновку експертизи №180-ПТ також вбачається, що до уваги експертом бралися лише матеріали надані позивачем, безпосередній огляд будинку експертом не проводився, натомість висновок судової експертизи №17/101Е ґрунтується на доказах, що надані обома сторонами у справі і судовий експерт безпосередньо оглядав будинок за участю обох сторін у справі (а.с.101-105 том 2). Відтак, суд вважає висновок експертизи\~№180-ПТненалежним доказом у справі, та не бере його до уваги, так як він не містить аналізу усіх матеріалів цивільної справи та складений без дотримання вимог ч.6 ст.102 ЦПК України. Враховуючи зазначене, суд при вирішенні справи бере до уваги лише висновок судової експертизи №17/101Е щодо обставин та причин виникнення пожежі у будинку позивача, як належний та допустимий доказ. В судовому засіданні із показань свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також відповідача [PERSON] судом встановлено, що димохід у будинку позивача [PERSON] , перекриття між горищем та інші елементи були збудовані до початку монтування [PERSON] каміну, інших робіт, окрім, зазначених, відповідач не виконував. Крім того, письмові пояснення [PERSON] від 22.11.2019 року, надані адвокату Матвіїву В.М. (а.с. 28-29 том 1) суд оцінює критично та не бере їх до уваги, оскільки, викладені у цих поясненнях обставини [PERSON] спростував у судовому засідання, будучи допитаний в якості свідка, вказавши, що будь-яких зауважень [PERSON] щодо виконуваної ним роботи не робив, відповідач виконував роботи не сам, а з помічником, труби повітряного опалення він обклав самостійно після розмови із відповідачем. Відтак, враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає, що відсутні будь-які належні та допустимі докази вини [PERSON] , як особи, яка виконувала роботи щодо монтажу каміна у будинку [PERSON] , у спричиненні позивачам матеріальної та моральної шкоди у зв?язку із пожежею у цьому будинку, що сталася 16.11.2029 року, а тому посилання позивачів на норми ст.ст. 22, 23, 1166, 1167 ЦК України є безпідставними. Таким чином, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовів [PERSON] , [PERSON] слід відмовити за недоведеністю позовних вимог. Крім того, у зв?язку із відмовою у задоволенні позовів, враховуючи відповідну заяву відповідача [PERSON] у судовому засіданні, на підставі ч.\~9,\~10\~ст.\~158\~ЦПК України,суд вважає за необхідне скасувати вжиті заходи забезпечення позовів [PERSON] , [PERSON] , які були вжиті відповідно до ухвал Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05 грудня 2019 року та 04 грудня 2019 року. У відповідності до п. 2 ч.2 ст. 141 ЦПК України, у разі відмови у позові судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed