Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-25 00:00:00

[PERSON] 20 січня 2020 року звернулась до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері, яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтувує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті матері відкрилася спадщина за законом до складу якої увійшло право на земельну частку (пай) члена селянської спілки «Волинь» с. Льотниче Володимир-Волинського району Волинської області, яка на даний час перебуває на території Зимнівської сільської об`єднаної територіальної громади, розміром 3,49 в умовних кадастрових гектарах у відповідності до належного померлій сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВЛ № 0114136. Після смерті матері спадщину у встановленому законом порядку прийняв, але не оформив її чоловік та, відповідно батько позивача, [PERSON] , так як помер [INFO] . Після смерті батька залишилось спадкове майно, яке складається із зазначеної земельної частки (паю). Зазначає, що вона у визначений законом шестимісячний термін не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не знала, що у її матері [PERSON] було право на земельну частку (пай), яке успадкував її чоловік [PERSON] , однак не оформив спадкових прав так як помер [INFO] . На початку грудня 2019 року, здійснюючи прибирання в житловому будинку, де до своєї смерті проживали батьки, вона виявила сертифікат на вказану земельну частку. Окрім неї є інші спадкоємці, її сестра, а саме [PERSON] , яка відмовилася від прийняття спадщини. 16 січня 2020 року приватний нотаріус Володимир-Волинського районного нотаріального округу Волинської області відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущеними строками прийняття спадщини, а тому вимушена звернутись до суду. В підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, подала суду заяву згідно якої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просить розгляд справи проводити у її відсутності. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилась, подала суду заяву згідно якої позовні вимоги визнала у повному обсязі, просить суд розгляд справи проводити у її відсутності. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем з дотримання порядку, встановленого ст. 206 цього Кодексу. Згідно ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічні положення містяться у 15 та 16 статтях ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За матеріалами справи судом встановлено, що між сторонами склалися правовідносини з питання спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленомуст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. В судовому засіданні встановлено наступні обставини. Згідно наявної у справі копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВЛ № 0114136 від 07 жовтня 1996 року, [PERSON] , на підставі рішення Володимир-Волинської райдержадміністрації № 274 від 01 жовтня 1996 року, належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності спілки селянських господарств «Волинь» (Волинська область, Володимир-Волинський район, с. Льотниче) площею 3,49 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі. [INFO] [PERSON] померла, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Внаслідок смерті останньої відкрилась спадщина на належне їй майно за законом. Після смерті [PERSON] спадщину у встановленому законом порядку прийняв її чоловік,а позивача батько [PERSON] , який постійно проживав разом зі своєю дружиною до дня її смерті, що підтверджено відповідною довідкою Зимнівської сільської ради від 28.11.2019 року № 989. Із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18.07.2016 року вбачається, що [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті відкрилася спадщина за законом на належне йому майно, і за законом на майно яке він прийняв, але не оформив на себе після смерті своєї дружини, та, відповідно, позивача матері [PERSON] . У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1261 ЦК України, спадкоємцями першої черги спадкового майна, яке належало [PERSON] є його діти позивач [PERSON] , а також відповідач [PERSON] . Факт родинних зв`язків сторін із померлим підтверджується копіями свідоцтв про їх народження та копією свідоцтва про одруження. Відповідач відмовилась від своєї частки в спадковому майні померлого батька, що підтверджується поданою нею відповідною заявою до суду. 16 січня 2020 року позивач отримала у приватного нотаріуса Володимир-Волинського районного нотаріального округу Велемчаниці А.І. відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька, із змісту якої у зв`язку з пропуском строків для прийняття спадщини, позивачу було запропоновано звернутись до суду із позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З матеріалів справи та наданих позивачем письмових пояснень вбачається, що після смерті батька, вона у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у зв`язку з тим, що не знала про її існування, оскільки матір нікого не повідомляла, що їй належить право на земельну частку (пай). Про наявність у спадкодавця права на земельну частку (пай) позивач дізналася лише у грудні 2019 року року, виявивши у будинку батьків правовстановлюючі документи. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] .

Outcome: approved