Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-17 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] звернулись до суду з позовом до фізичної особи-підприємця [PERSON] (далі - ФОП [PERSON] ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: дочірнє підприємство «Комунальник-1» господарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» (далі - ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія»), Управління житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування доводів позовних вимог позивачі зазначили, що їм за правом спільноїсумісної власності належить квартира [ADDRESS] , яка складається з трьох кімнат загальною площею 74 м2 і знаходиться на п`ятому (останньому) поверсі п`ятиповерхового житлового будинку. Інший співвласник вказаної квартири [PERSON] помер [INFO] , на його частку відкрилася спадщина, яку позивачі прийняли та вступили в управління його майном шляхом подання заяви в нотаріальну контору, так як є спадкоємцями першої черги по закону. 24 травня 2018 року між управлінням житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської Ради в особі начальника управління [PERSON] та суб`єктом підприємницької діяльності ФОП [PERSON] був укладений договір № 582 про наступне: Замовник доручає, а Підрядник приймає на себе зобов`язання щодо виконання робіт з капітального ремонту покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] . Починаючи з осені 2018 року, було виявлено затікання (затоплення) опадів та талої води даху будинку в квартиру, а саме - в коридор, кухню, дві житлові кімнати, в результаті чого відбулися потемніння фарби стелі, її відставання від поверхні та тріщини по стінах, здуття паркету та відставання його від стяжки, появилася пліснява на стелі та стінах тощо, що привело до неможливого користування квартирою та проживання в даній квартирі на тривалий період часу. Так як балансоутримувачем вказаного житлового будинку є ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», то позивачка [PERSON] звернулася до нього з скаргою про вирішення даної проблеми, на що 07 грудня 2018 року була створена комісія з представників вказаного товариства, які вийшли на місце даної події - в квартиру [ADDRESS] і склали акт, де зазначили, що в серпні місяці 2018 року у вказаному будинку проводився капітальний ремонт покрівлі і внаслідок неякісного проведеного капітального ремонту покрівлі виявлено сліди затоплення квартири по [ADDRESS] , а саме кухню, стелю, стіни, кімнати, здувся паркет. Крім цього вказане товариство згідно відповідей на адвокатський запит повідомило, що капітальний ремонт за бюджетні кошти проводився в серпні 2018 року ФОП [PERSON] згідно договору між ним та Управліням ЖКГБЕ Тернопільської міської ради, і всі претензії щодо неякісного проведеного ремонту висувати до виконавця - тобто до відповідача [PERSON] Для того, щоб встановити вартість ремонтно-будівельних робіт та відновлення технічного стану квартири 26 листопада 2019 року позивачка, [PERSON] звернулася в Тернопільське відділення КНДІСЕ з заявою про проведення будівельно-технічного експертного дослідження щодо встановлення вартості ремонтно-будівельних робіт по відновленню технічного стану квартири внаслідок її затоплення водою при проведенні ремонту даху і згідно висновку експерта за результатами проведеного експертного будівельно-технічного дослідження № 151/19-22 від 29 січня 2020 року пошкодження опоряджувальних покриттів квартири [ADDRESS] , характер і місце їх розташування могли утворитися внаслідок залиття їх водою і вартість ремонтно-будівельних робіт, включаючи вартість будівельних матеріалів, які необхідно провести для відновлення технічного стану приміщень квартири [ADDRESS] після залиття їх водою з даху будинку станом на день дослідження, згідно розрахунку вартості будівельних робіт становить 29 417,02 грн. Крім цього в результаті завданої позивачам матеріальної шкоди шляхом затоплення квартири їм завдано моральну шкоду, яка виразилась в тому, що змінився спосіб життя в гіршу сторону, вони не могли довгий час користуватися квартирою, в ній відпочивати, проводити свій відпочинок та час дозвілля, приймати гостей, родичів, внуків, знайомих, так як стіни та стеля в квартирі були пошкоджені водяними потоками, паркет на кухні відслоївся від бетонної основи стяжки, в квартирі відчувався запах цвілого та не свіжого повітря. Всі різдвяні та новорічні свята вони проводили не в своїй квартирі, були позбавлені можливості реалізувати свої права на встановлення новорічної ялинки, відчуття різдвяних свят, знаходилися в різних людей та їхніх помешканнямх, що приводило до дискомфорту, пригнічення та образи. Разом з цим, стеля та стіни квартири покрилися пліснявою та цвилістю, паркет на кухні здувся, що вплинуло на стан здоров`я [PERSON] , в такому приміщенні перебувати протипоказано, так як вплив плісені та цвілі на стінах квартири негативно відображається на дихальних шляхах живої людини. З урахуванням викладеного, позивачі просять суд стягнути з ФОП [PERSON] на їхню користь матеріальну шкоду в рівних частку кожному по 14 708 грн 51 коп., що буде становити 29 417 грн 02 коп., моральну шкоду в сумі 20 000 грн кожному позивачу; понесені грошові витрати за проведення експертного дослідження в сумі 4 521 грн 60 коп. та витрати по оплаті на отримання копії документів від третьої особи в сумі 207 грн 90 коп. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 16 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] , [PERSON] до ФОП [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Управління житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради, дочірнє підприємство «Комунальник-1» господарського товариства з обмеженою відповідальністю «Мрія» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. У судовому засіданні, яке відбулося 02 грудня 2020 року уточнено анкетні дані відповідача - «ФОП [PERSON] » замість «ФОП [PERSON] ». 21 грудня 2020 року судом зареєстровано відзив на позовну заяву відповідача ФОП [PERSON] , у якому він просить у задоволенні позову відмовити з огляду на наступне. Відповідно до Договору № 582 від 24 травня 2018 року Управління житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради «Замовник», відділ технічного нагляду Тернопільської міської ради, «Технагляд», а також ФОП [PERSON] , що діє на підставі Свідоцтва «Підрядник», уклали цей Договір щодо виконання робіт з капітального ремонту покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] . Відповідно до акту № 582/1 приймання виконаних будівельних робіт в серпні 2018 року, капітальний ремонт покрівлі підрядником був виконаний без недоліків та зауважень та прийнятий замовником та технаглядом. 29 липня 2020 року складено акт обстеження покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] комісією в складі: [PERSON] - підрядник, що виконував капітальний ремонт покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] ; [PERSON] - заступник начальника відділу експлуатації житлового фонду управління ЖКГБ та Е; [PERSON] - інженер відділу технічного нагляду TMP; [PERSON] - менеджер групи житлових будинків TOB «Мрія». Даною комісією проведено обстеження стану покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] , капітальний ремонт якої проведено підрядником ФОП [PERSON] у серпні 2018 року. Роботи виконувались у відповідності до затвердженої проектно-кошторисної документації замовником робіт - УЖКГБ та Е. Капітальний ремонт було ініційовано мешканцями будинку та балансоутримувачем за кошти місцевого бюджету у зв`язку з незадовільним технічним станом покрівлі та затопленням квартир верхніх поверхів. Під час візуального огляду технічного стану покрівлі встановлено, що покриття знаходиться в задовільному стані. Крім того, виявлено механічні пошкодження невідомими особами, близько 5 м.п. поперечного примикання рубероїдного покриття торцевої стіни фасаду будинку над квартирою [ADDRESS] . Також відповідач просив суд звернути увагу на той факт, що балансоутримувачем є ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», яке 07 грудня 2018 року актом виявило підтоплення квартири за адресою [ADDRESS] , однак до цього часу не зробило ніяких дій для відновлення покрівлі та припинення затікання в квартиру, що і зумовило своєю бездіяльністю завдання шкоди позивачам. На підставі наведеного відповідач вважає, що ним було проведено ремонт покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] якісно, а тому причинного зв`язку між шкодою, завданою позивачу та його діями немає. У судовому засідання, яке відбулося 13 січня 2021 року суд без видалення в нарадчу кімнату постановив протокольну увалу, якою задовольнив клопотання позивачів та їх представника, змінив процесуальний статус ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» з третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача на співвідповідача. 15 лютого 2021 року судом зареєстровано відзив на позовну заяву, поданий представником відповідача ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», у якому він зазначив, що будь-які вимоги відшкодування матеріальної та моральної шкоди в даній справі із ДП «Комунальник - 1» ГТОВ «Мрія» не є можливими з наступних міркувань. Покликається на те, Договір№ 582 від 24 травня 2018 року укладений між Управлінням ЖКГ, благоустрою та екології Тернопільської міської ради та ФОП [PERSON] щодо виконання робіт капітального покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] (п. 1.1 Договору). Термін дії даного договору до 31 грудня 2018 року ( п. 3.1. Договору). Технагляд приймає від підрядника повністю відремонтований Об`єкт, без недоліків та дефектів (п. 4.4. Договору). Тобто, ДП «Комунальник - 1» ГТОВ «Мрія» відношення до приймання робіт ФОП [PERSON] жодного відношення згідно даного Договору не має. В матеріалах справи міститься Акт № 582/1 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2018 року за підписом Замовника, в особі [PERSON] , Підрядника - [PERSON] та уповноваженого Технагляду [PERSON] , що вказує на той факт, що жодних будівельних робіт, здійснених [PERSON] , ДП «Комунальник - 1» ГТОВ «Мрія» - не приймало. Варто звернути увагу на п. 6.1 Договору, відповідно до якого Підрядник гарантує можливість безперервної та належної експлуатації Об`єкта протягом двох років з моменту підписання акту приймання виконаних робіт або з моменту ліквідації недоліків. Відповідальність за неякісне виконання робіт та бездіяльність, які призвели до аварійної ситуації чи пошкоджень несе Підрядник (п. 7.2 Договору). В квартирі позивачів відбулося затоплення, про що ДП «Комунальник - 1» ГТОВ «Мрія» склало відповідний акт в грудні 2018 року, тобто в межах гарантійного терміну. Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт, своєчасно повідомити та погодити це із Замовником, балансоутримувачем та Технаглядом ( п. 2.7.6 Договору). ФОП [PERSON] усунув недоліки покрівлі, що підтверджує визнання ним наявності певних недоліків при здійсненні капітальних робіт. Жодних звернень стосовно невірної експлуатації покрівлі та неналежного догляду даної покрівлі з боку ФОП [PERSON] під час усунення таких недоліків у 2018 році до ДП « Комунальник - 1» ГТОВ «Мрія» - не надходило. Посилання ФОП [PERSON] на нібито певні пошкодження покрівлі в липні 2019 року не заслуговують на увагу, так як ці пошкодження жодним чином не впливають на обставини даної справи та ці пошкодження не є підставою для звернення до суду в даній справі. Пошкодження, вказані в Акті від 29 липня 2020 року не стали причиною затоплення, та на даний час не спричиняють незручностей для власників квартири. 26 лютого 2021 року судом зареєстровано відповідь на відзив представника співвідповідача ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», у якому представник позивачів посилається на договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком № 53026, який діяв до 02 січня 2020 року, укладений між ДП «Комунальник-1 ГТОВ Мрія» (виконавець) та позивачем [PERSON] та з якого вбачається, що виконавець зобов`язується забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно із законодавством; своєчасно проводити за рахунок власних коштів роботи з усунення, пов`язаних з наданням послуг неполадок, що виникли з його вини; відшкодовувати споживачеві збитки, завдані його майну та приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров`ю споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку житлового будинку та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Так, як ДП «Комунальник-1 ГТОВ Мрія» не виконав своїх зобов`язань перед споживачем, передбачених вказаним договором, вважає, що останній повинен нести відповідальність по відшкодуванні матеріальної та моральної шкоди. Щодо неприймання робіт по виконаному ремонту, то слід зазначити, що згідно зобов`язань по договору ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» зобов`язане проводити підготовку житлового будинку до його експлуатації в зимовий період, тобто після проведеного чи навіть не проведеного ремонту покрівлі будинку виконавець повинен переконатися у технічному справному стані будинку, оглянути його, особливо вразливі місця, вислухати жителів будинку на виявлені ними недоліки, тощо, однак цього не було виконано, на неодноразові прохання позивачки [PERSON] щодо виявлених нею недоліків по ремонту покрівлі та затоплення квартири з боку виконавця позитивного реагування не було. Позивачі [PERSON] , [PERSON] та їх представник, адвокат Бутрин С. В. в судовому засіданні підтримали вимоги, викладені у позовній заяві та відповіді на відзив, просили їх задоволити. Представник відповідача ФОП [PERSON] , адвокат Стадник В. О. щодо задоволення позову заперечив, покликаючись на доводи, викладені ним у відзиві на позовну заяву. Представник відповідача ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», адвокат Дяків О. В. просила відмовити у задоволенні позову в частині стягнення шкоди з ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», підтримала відзив на позовну заяву. Представник третьої особи Управління житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради Хромчак Р. О. у судовому засіданні при прийнятті рішення покладається на думку суду. Додатково пояснював, що капітальний ремонт даху по [ADDRESS] було проведено якісно, акт виконаних робіт підписувався підрядником та кваліфікованими інженерами, будь-яких звернень щодо недоліків проведеного ремонту не надходило, а тому він був оплачений. Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, приходить до висновку про часткове задоволення вимог позивача, виходячи з наступного. Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 29 грудня 2000 року Міським бюро технічної інвентаризації, квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] дійсно належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Тернопільського міського управління юстиції 23 травня 2011 року [PERSON] помер [INFO] . 05 лютого 2001 року складено технічний паспорт на квартиру за адресою [ADDRESS] , яка розташована на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку. Технічна характеристика квартири: 3-х кімнатна, житловою площею 47,0 кв.м., загальною площею 74,0 кв.м. З договору № 582 від 24 травня 2018 року, укладеного між Управлінням житлово-комунального господарства, благоустрою та екології Тернопільської міської ради, іменується в подальшому «Замовник», відділом технічного нагляду Тернопільської міської ради, іменується в подальшому «Технагляд», а також фізичною особою-підприємцем [PERSON] , іменується в подальшому «Підрядник» вбачається, що Замовник доручає, а Підрядник приймає на себе зобов`язання щодо виконання робіт з капітального ремонту покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] , далі «Об`єкт» (п. 1.1. Договору). Технагляд приймає, здійснює контроль і технічний нагляд за якістю та обсягом виконаних робіт, а також за дотриманням затверджених розцінок (п. 1.3. Договору). Підрядник зобов`язується якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт, своєчасно повідомити та погодити це із Замовником, балансоутримувачем та Технаглядом. Виконання додаткових робіт оформляється дефектним актом з відповідними кошторисним розрахунками, наданими Підрядником (п. 2.7.6. Договору). Підрядник гарантує можливість безперервної та належної експлуатації Об`єкта протягом двох років з моменту підписання акту приймання виконаних робіт або з моменту ліквідації недоліків (п. 6.1. Договору). Протягом гарантійного терміну експлуатації Об`єкта недоліки, зумовлені неякісним виконанням робіт, усуваються Підрядником за свої власні кошти (п. 6.2. Договору). Підрядник несе відповідальність за правильність застосування норм витрат, списання матеріальних ресурсів, розробку калькуляцій, кількість, якість матеріалів та об`єми виконаних робіт. Неякісно виконані роботи підлягають виправленню Підрядником за його рахунок (п. 7.1. Договору). 3акінчення строку дії цього Договору не звільняє Сторони від порушення, яке мало місце під час дії Договору (п. 7.4. Договору). 29 липня 2020 року комісією в складі: [PERSON] - підрядник, що виконував капітальний ремонт покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] ; [PERSON] - заступник начальника відділу експлуатації житлового фонду управління ЖКГБ та Е; [PERSON] - інженер відділу технічного нагляду TMP; [PERSON] - менеджер групи житлових будинків TOB «Мрія» проведено обстеження стану покрівлі житлового будинку за адресою [ADDRESS] , капітальний ремонт якої проведено підрядником ФОП [PERSON] у серпні 2018 року. Роботи виконувались у відповідності до затвердженої проектно-кошторисної документації замовником робіт - УЖКГБ та Е. Капітальний ремонт було ініційовано мешканцями будинку та балансоутримувачем, за кошти місцевого бюджету, у зв`язку з незадовільним технічним станом покрівлі та затопленням квартир верхніх поверхів. Під час візуального огляду технічного стану покрівлі встановлено, що покриття знаходиться в задовільному стані. Крім того, виявлено механічні пошкодження невідомими особами, близько 5 м.п. поперечного примикання рубероїдного покриття торцевої стіни фасаду будинку над квартирою [ADDRESS] . 07 грудня 2018 року комісією в складі головного інженера ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» [PERSON] , майстра ремонтної бригади ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» [PERSON] , менеджера групи житлових будинків ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» [PERSON] в присутності мешканки [ADDRESS] [PERSON] , проживаючої за адресою [ADDRESS] складено акт про те, що в будинку [ADDRESS] в серпні 2018 року проводився капітальний ремонт покрівлі. Внаслідок неякісного проведеного капітального ремонту покрівлі вищенаведеного будинку виявлено сліди затоплення в квартирі [ADDRESS] , а саме кухня - стеля і стіни, вздувся паркет в кількості 6 кв.м., коридор - стелю, велику кімнату - стіну від двору, спальню кімнату - стіну над вікном. Між ДП «Комунальник-1» ГTOB «Мрія» та [PERSON] було укладено договір про надання послуги з управління багатоквартирним будинком № 53026 , предметом якого є забезпечення управителем надання послуги з управління багатоквартирним будинком у житловому будинку [ADDRESS] , а споживач - забезпечення своєчасної оплати таких послуг за встановлених тарифом у строк та на умовах, що передбачені договором. Згідно п. 13 даного договору виконавець зобов`язується забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно із законодавством; своєчасно проводити за рахунок власних коштів роботи з усуненню пов`язаних з наданням послуг неполадок, що виникли з його вини; відшкодовувати споживачеві збитки, завдані його майну та приміщенню, шкоду заподіяну життю чи здоров`ю споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку житлового будинку та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Листами № 77 від 16 березня 2020 року, № 228 від 23 липня 2020 року ДП «Комунальник-1» Г TOB «Мрія» повідомило, що капітальний ремонт покрівлі будинку [ADDRESS] проводився в серпні місяці 2018 року за бюджетні кошти ФОП [PERSON] . Перевірку та прийом виконаних робіт по ремонту покрівлі проводив відділ технагляду УЖКГЕ та Б. В грудні 2018 року внаслідок неякісного проведення ремонту покрівлі було затоплено [ADDRESS] громадянки [PERSON] , про що складено акт. ФОП [PERSON] було усунуто недоліки. Так, як покрівля після проведеного капітального ремонту в вищевказаному будинку знаходиться на гарантії, то всі претензії слід висувати до виконавця робіт. Відповідно до листа ДП «Комунальник-1» ГTOB «Мрія» № 228 від 23 липня 2020 року жодного акту на виконання робіт по ремонту покрівлі над квартирою [PERSON] у ДП «Комунальник-1» немає, так як угода виконання робіт була укладена між ФОП [PERSON] та Тернопільською міською радою. Згідно висновку експерта за результатами проведеного експертного будівельно-технічного дослідження від 29 січня 2020 року №1516/19-22 вартість ремонтно-будівельних робіт, включаючи вартість будівельних матеріалів, які необхідно провести для відновлення технічного стану приміщень квартири [ADDRESS] після залиття їх водою з даху будинку станом на день дослідження, згідно розрахунку вартості будівельних робіт становить 29 417,02 грн. Як слідує з довідки № 57, виданої 03 березня 2021 року ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», протягом вересня 2018 року було проведено осінній огляд житлових будинків, в тому числі будинку за адресою [ADDRESS] по підготовці до експлуатації в осінньо-зимовий період. По будинку за адресою [ADDRESS] недоліків виявлено не було, претензій від мешканців будинку не надходили аж до 05 грудня 2018 року. Відтак, проаналізувавши надані докази вважаю, що до правовідносин, які виникли між сторонами підлягають застосуванню наступні норми матеріального права. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими способами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Кінцевою метою будь-якого звернення до суду є відновлення порушеного права та відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями. Так, відповідно до ст. 10 ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, додержуватись правил користування жилими приміщеннями. Згідно положень ст. 150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок, квартиру користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, укладати інші не заборонені законом угоди. Відповідно до ст. 190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. За змвстом ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закон) послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору та управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Згідно п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону виконавець комунальної послуги зобов`язаний: 1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; 2) готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; 3) без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством; 4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; 5) розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг; 6) вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; 7) виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; 8) своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; 9) своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини; 10) у разі укладення індивідуальних договорів про надання комунальних послуг здійснювати розподіл загальнобудинкового обсягу послуг між співвласниками багатоквартирного будинку у передбаченому законодавством та договором порядку; 11) інформувати споживачів про намір зміни цін/тарифів на комунальні послуги відповідно до законодавства. Згідно п. 13 договору, укладеного між ДП «Комунальник-1» ГTOB «Мрія» та [PERSON] про надання послуги з управління багатоквартирним будинком № 53026 виконавець зобов`язується забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно із законодавством; своєчасно проводити за рахунок власних коштів роботи з усуненню пов`язаних з наданням послуг неполадок, що виникли з його вини; відшкодовувати споживачеві збитки, завдані його майну та приміщенню, шкоду заподіяну життю чи здоров`ю споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку житлового будинку та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207 (далі - Правила), балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Пунктом 2.4 Правил передбачено, якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Водночас поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Згідно з пунктом 2.4.1. Правил організації поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативно-правових та нормативно-технічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій. Неналежне виконання такими підрядними організаціями взятих на себе договірних зобов`язань є підставою цивільно-правової відповідальності, проте не звільняє виконавця послуг від власних зобов`язань. Відповідно до пунктів 4.4.1, 4.4.2 Правил під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність дефектів конструктивних елементів даху. Інженерно-технічні працівники виконавця послуг повинні знати вузли несучих конструкцій і стан покрівлі, особливо в місцях сполучення з водостоками, будівельними конструкціями та устаткуванням, що проходить через покрівлю. Пунктом 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ від 08 жовтня 1992 року № 572 в редакції ПКМУ від 24 січня 2006 року № 45, передбачено, що балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків. За змістом п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону, споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленої у постанові від 23 грудня 2020 року у справі № 666/213/16-ц відповідальність за завдану позивачам майнову шкоду внаслідок залиття їх квартир з причини неналежного стану даху будинку несе балансоутримувач житлового будинку та виконавець послуг з утримання будинку та прибудинкової території. Із врахуванням наведеного та з огляду на визначені цивільним процесуальним законодавством принципи змагальності й диспозитивності саме на відповідача ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» покладено обов`язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачам. Суд вважає, що цим відповідачем не доведено, що шкода, заподіяна [PERSON] , [PERSON] внаслідок залиття квартири, заподіяна не з його вини. Отже, виходячи із наведеного, суд вважає, що саме відповідач ДП «Комунальний-1» ГТОВ «Мрія» як балансоутримувач багатоквартирного будинку та відповідно до умов договору повинен нести відповідальність за спричинення шкоди власникові квартири у будинку. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В силу ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд погоджується з доводами позивачів щодо розміру завданого їм матеріального збитку, що підтверджується висновком експерта за результатами проведеного експертного будівельно-технічного дослідження від 29 січня 2020 року №1516/19-22, який є належним доказом у справі, оскільки, будь-яких доказів того, що зазначений у висновку розмір майнової шкоди не відповідає дійсному, відповідачами не надано. Посилання представника відповідача ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» на виконання робіт по ремонту покрівлі у 2018 році, як і на те, що здійснений ремонт має гарантійний строк, суд відхиляє, оскільки ці обставини не звільняють вказаного відповідача від відповідальності за завдану шкоду, так як судом не встановлено фактів того, що капітальний ремонт даху в [ADDRESS] ФОП [PERSON] зроблено неякісно чи з дефектами, які перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку із подією залиття квартири [ADDRESS] за вже вказаною адресою на початку грудня 2018 року. В силу ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. В судовому засіданні беззаперечно встановлено, що причиною затоплення квартири позивачів було залиття житлового приміщення водою з даху. Водночас, судом не встановлено, що така подія мала місце через неналежно виконаний ремонт даху ФОП [PERSON] . Висновки працівників балансоутримувача, викладені в акті від 07 грудня 2018 року про те, що внаслідок неякісно проведеного капітального ремонту покрівлі вищенаведеного будинку виявлено сліди затоплення в квартирі [ADDRESS] , суд вважає недостатніми та необгрунтованими адже такі базуються на власних припущеннях цих осіб і будь-якими належними доказами не підкпірлені. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст. 22 ЦК України. Статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Тобто, законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Відтак слід стягнути з ДП «Комунальний-1» ГТОВ «Мрія»» на користь [PERSON] , [PERSON] відшкодування матеріальної шкоди в розмірі по 14 708, 51 грнкожному з позивачів. Щодо вимоги про стягнення коштів за проведення експертного дослідження, то суд зазначає наступне. Відповідно до приписів частини 1 та 2 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. В свою чергу до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду (частина 3 статті 133 ЦПК України). У додатковій постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц Велика Палата Верховного Суду зазначила, що Цивільним процесуальним кодексом України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Так, відповідно до частини 3 статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим, а також критерій розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи та вважає, що витрати на професійну правничу допомогу підлягають частковому задоволенню. Відповідно до акту № 49 здачі-приймання висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 1516/19-22 [PERSON] сплатила 4 521,60 грн за проведення експертиз. Зазначені витрати позивача є витратами, пов`язаними із забезпеченням доказів у справі в розумінні статті 133 ЦПК України. Тому з огляду на необхідність часткового задоволення позовних вимог, такі витрати слід стягнути з ДП «Комунальний-1» ГТОВ «Мрія» на користь [PERSON] . В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири за вищевказаною адресою завдало негативних емоцій та переживань позивачам щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і, в свою чергу, призвело до душевних страждань [PERSON] , [PERSON] , порушення їх звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з ДП «Комунальний-1» ГТОВ «Мрія» моральної шкоди на користь позивачки [PERSON] у розмірі 5 000 грн та на користь позивача [PERSON] у розмірі 2 000 грн., оскільки останній постійно у затопленій квартирі не проживає. Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, а саме: з ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» слід стягнути на користь [PERSON] відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 14 708, 51 грн, 4 521, 60 грн витрат за проведення експертизи та 5 000, 00 грн на відшкодування завданої моральної шкоди та на користь [PERSON] відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 14 708, 51 грн та 2 000, 00 грн на відшкодування завданої моральної шкоди. Судові витрати судом вирішуються на підставі ст. 141 ЦПК України. В частині вимог позивачів до ФОП [PERSON] , то суд вважає вказаного відповідача неналежним у виниклих між сторонами правовідносинах, адже останній будь-яких договірних зобов`язань перед [PERSON] чи [PERSON] не мав, причинно наслідкового зв`язку між подією затоплення квартири і проведеним напередодні капітальним ремонтом покрівлі даху, судом в ході розгляду справи встановлено не було. ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» не доведено в судовому засіданні факту неякісного ремонту покрівлі даху в будинку по [ADDRESS] , що і стало причиною затоплення квартири позивачів, як і не доведено проведення поточного ремонту покрівлі даху за вищевказаною адресою цим відповідачем. У матеріалах справи відсутні будь-які підтвердження наявності письмових актів, складених за участі позивачів та ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія», якими б було зафіксовано виконання робіт останнім на належному рівні. Довідка № 57, видана 03 березня 2021 року ДП «Комунальник-1» ГТОВ «Мрія» є одностороннім документом, який суд відхиляє, як належний та допустимий доказ, адже така довідка не погоджена позивачами, які стверджують про те, що затоплення належної їм квартири через дах мало місце і до ремонту покрівлі ФОП [PERSON] та після здійсненого ним ремонту. Оскільки суд зробив висновок про те, що ФОП [PERSON] є неналежним відповідачем по справі, а тому витрати по оплаті на отримання копій документів від третьої особи в сумі 207 грн 90 коп. суд не стягує, адже вони вчинені [PERSON] для з`ясування договірних відносин між останнім та органом місцевого самоврядування. З огляду на вищенаведене суд також звертає увагу, що Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Outcome: partial