Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-07 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] 29 вересня 2021 року звернувся в суд з позовною заявою до Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області, третя особа на стороні відповідача: ТзОВ «Горохів-насіння», про визнання права на земельну частку (пай) та зобов`язати вчинити певні дії. \~ \~ \~ \~Свої позовні вимоги мотивує тим, що він 07 липня 1972 року був прийнятий слюсарем тракторної бригади Горохівського цукрокомбінату (відділення «Комуніст») та перебував членом даного господарства до 12 липня 2010 року, що підтверджується відповідними записами в його трудовій книжці. \~ \~ \~ \~Водночас, зазначає, що ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» на території Цегівської сільської ради колишнього Горохівського району Волинської області проводило паювання між членами господарства, однак його прізвище відсутнє у списку працівників ВАТ «Горохівський бурякорадгосп», які отримали сертифікати на право на земельну частку (пай). \~ \~ \~ \~Щодо пропуску строків звернення до суду, зазначає наступне, що про наявність права на отримання земельної ділянки дізнався після отримання юридичної консультації лише у вересні 2021 року. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищезазначене, просить поновити йому строк звернення до суду, визнати за ним, як колишнім членом ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» право на земельну частку (пай), орієнтованим розміром 2,95 умовних кадастрових гектарів за рахунок земель запасу (резерву) або земель пайового фонду (тощо) на території колишньої Цегівської сільської ради (Цегівського старостинського округу Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області) та зобов`язати Мар`янівську селищну раду Луцького району Волинської області виділити йому земельну частку (пай) орієнтованим розміром 2,95 умовних кадастрових гектарів, за рахунок земель запасу чи резерву, пайового фонду тощо, що знаходиться на території колишньої Цегівської сільської ради (Цегівського старостинського округу Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області). \~ \~ \~ \~Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 30 вересня 2021 року було залишено позовну заяву без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків. \~ \~ \~ \~Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 18 жовтня 2021 року було відкрито провадження. \~ \~ \~ \~Представником відповідача Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області, 11 листопада 2021 року подано відзив на позовну заяву позивача, в якому зазначено, що позов не визнають. Вказано, що процедура паювання земель ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» (правонаступник ТзОВ «Горохів насіння») розпочалась у 2003 році відповідно до розпорядження Горохівської райдержадміністрації від 29 грудня 2003 року №410. До списку громадян членів колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу або товариства, який додано до Державного акта на право колективної власності на землю, виданий ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» позивача включено не було. Також зазначає, що право на позов у позивача виникло ще у 2003 році, тобто після видачі ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» Державного акта на право колективної власності, а тому останній пропустив строк для звернення до суду. \~ \~ \~ \~Протокольною ухвалою суду від 23 листопада 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву, в якій підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити та розглянути справу за його відсутності. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Мар`янівської селищний ради в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить провадити судове засідання в його відсутності та застосувати до спірних правовідносин строки позовної давності та відмовити у задоволенні позову в повному обсязі у зв`язку з їх пропуском. \~ \~ \~ \~Представник ТзОВ «Горохів-насіння» в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, хоча належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. \~ \~ \~ \~В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалось. Дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Згідно з копією трудової книжки [PERSON] , дата заповнення 18 червня 1984 року, він 07 липня 1972 року був прийнятим тракторної бригади Горохівського цукрокомбінату (відділення «Комуніст»). (а.с.18-20). \~ \~ \~ \~Згідно з довідкою виданою виконавчим комітетом Мар`янівської селищної ради Волинської області, від 28 вересня 2021 року №799, в книзі обліку виданих свідоцтв про право власності на майновий пай члена колективного с/г підприємства ТзОВ «Горохів-насіння» під номером 369 зареєстровано та видано [PERSON] , свідоцтво (майновий сертифікат) ВЛ 0266275, визначений в розмірі 2665 (дві тисячі шістсот шістдесят п`ять гривень) або 0,065906 відсотки у пайовому фонді. (а.с.15). \~ \~ \~ \~Відповідно до інформації, яка зазначена у відповіді на звернення від 14 вересня 2021 року №97-3-0.3211-175/237-21 Головного управління Держгеокадастру у Волинській області управління у Луцькому районі відділу №1 у Луцькому районі, що згідно книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» громадянина [PERSON] зареєстрованого немає. (а.с.17). \~ \~ \~ \~Частина 2 статті 14 Конституції України, визначає, що право власності на землю гарантується. \~ \~ \~ \~Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 55 Конституції України, яка передбачає, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом, містить загальну норму, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені чи порушуються, створені чи створюються перешкоди для їх реалізації чи мають місце інші обмеження прав і свобод. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. \~ \~ \~ \~Згідно з п.1 ч.2 ст.16 ЦК України, одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. \~ \~ \~ \~Згідно з ст.125 ЗК України, право власності та право постійного користування на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, та його державної реєстрації. \~ \~ \~ \~Згідно з ст.126 ЗК України, право власності на земельну ділянку і право постійного користування земельною ділянкою посвідчується державними актами. \~ \~ \~ \~За положеннями статті 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання права власності, якщо це право не визнається іншою особою, а також втрати ним документа, який посвідчує право власності. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене і відсутність іншого способу відновлення порушеного права, позивач обґрунтовано звернувся з позовом до суду за захистом порушеного права шляхом визнання за ним права на земельну частку (пай) в судовому порядку. \~ \~ \~ \~Частиною 9 статті 5 ЗК України, (у редакції від 22 червня 1993 року) передбачено, що кожний член колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства у разі виходу з нього має право одержати свою частку землі в натурі (на місцевості), яка визначається в порядку, передбаченому частинами шостою і сьомою статті шостої цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно з вимогами частини першої статті 22 ЗК України (у редакції від 22 червня 1993 року) право власності на землю або право користування наданою земельною ділянкою виникає після встановлення землевпорядними організаціями меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) і документа, що посвідчує це право. \~ \~ \~ \~Згідно з п.2 Указу Президента України «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» від 08 серпня 1995 року за №720/95, право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. При паюванні вартість і розміри в умовних кадастрових гектарах земельних часток (паїв) всіх членів підприємства, кооперативу, товариства є рівними. \~ \~ \~ \~Згідно з п.4,5 Указу Президента України від 08 серпня 1995 року №720/95, розміри земельної частки (паю) обчислюються комісіями, утвореними у підприємствах, кооперативах, товариствах з числа їх працівників. Рішення щодо затвердження обчислених цими комісіями розмірів земельної частки (паю) по кожному підприємству, кооперативу,товариству окремо приймається районною державною адміністрацією. Видача громадянам сертифікатів на право на земельну частку (пай) єдиного в Україні зразка та їх реєстрація провадяться відповідною районною державною адміністрацією. \~ \~ \~ \~Згідно із ст.1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» право на земельну частку (пай) мають, зокрема, колишні члени колективних сільськогосподарських підприємств, сільськогосподарських кооперативів, сільськогосподарських акціонерних товариств, у тому числі створених на базі радгоспів та інших державних сільськогосподарських підприємств, а також пенсіонери з їх числа, які отримали сертифікати на право на земельну частку (пай) у встановленому законодавством порядку. Право особи на земельну частку (пай) може бути встановлено в судовому порядку. \~ \~ \~ \~Відповідно до абзацу 2,3 пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 16 квітня 2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і вразі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай). Невнесення до зазначеного вище списку особи, яка була членом КСП на час передачі у колективну власність землі, не може позбавити її права на земельну частку. \~ \~ \~ \~При неможливості надати такій особі земельну частку (пай) з колективної власності через відсутність необхідної для цього землі останній відповідно до пункту 7 Указу Президента України від 08 серпня 1995 року №720/95 «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» має бути надана із земель запасу, створеного місцевою радою підчас передач землі у колективну власність. \~ \~ \~ \~З огляду на зазначене, той факт, що [PERSON] не був включений до списку громадян-членів ВАТ «Горохівський бурякорадгосп», однак працював у ньому та був його членом на час передачі у колективну власність землі згідно з Державним актом на право колективної власності на землю, не може позбавити його права на земельну частку (пай). \~ \~ \~ \~Щодо застосування строків позовної давності суд зазначає таке. \~ \~ \~ \~Як вбачається з копії розпорядження Горохівської районної державної адміністрації № 410 від 29 грудня 2003 року, процедура розпаювання земель ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» розпочалася 29 грудня 2003 року. \~ \~ \~ \~Також судом встановлено що до Списку громадян-членів ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» [PERSON] включено не було. \~ \~ \~ \~Як роз`яснено судам у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», зі змінами й доповненнями, член КСП, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта. \~ \~ \~ \~У пункті 6 прикінцевих і перехідних положень ЦК України, вказано, що правила цього Кодексу щодо позовної давності стосуються тільки тих позовів, строк пред`явлення яких, встановлений попереднім законодавством, не сплив до 01 січня 2004 року. Якщо ж строк позовної давності закінчився до зазначеної дати, то до відповідних відносин застосовуються правила про позовну давність, передбачені ЦК УРСР 1963 року. \~ \~ \~ \~Згідно ст.256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~Частиною 4 статті 267 ЦК України, встановлено, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~Як встановлено під час судового розгляду, право на позов у [PERSON] виникло ще у 2003 році, тобто після видачі Державного акта на право колективної власності на землю. \~ \~ \~ \~З позовом про визнання права на земельну частку (пай) позивач звернувся лише 29 вересня 2021 року, обґрунтовуючи своє звернення тим, що лише у вересні 2021 року він після отримання юридичної консультації дізнався про своє право на земельну частку (пай). У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року та протоколи до неї (далі - Конвенція), а також практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п.1 ст.32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (п. 51 рішення від 22.10.1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; п. 570 рішення від 20.09.2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»). \~ \~ \~ \~Порівняльний аналіз термінів «довідався» і «міг довідатись», застосованих у ст. 261 чинного ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Згідно з нормами ст.ст.12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. \~ \~ \~ \~Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а відповідно до ч.2 ст.78 цього ж Кодексу, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені засобами доказування, не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. \~ \~ \~ \~Позивач повинен також довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права, що також випливає із загального правила, встановленого ч.1 ст.81 ЦПК України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. \~ \~ \~ \~ [PERSON] був членом ВАТ «Горохівський бурякорадгосп» та був працівником ТзОВ «Горохів насіння» на час отримання Державного акта на право колективної власності на землю, а отже міг знати про своє право на земельну частку (пай), в тому числі і від інших працівників. Той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого цивільного права раніше, позивачем не доведено. Крім того, розпаювання земель колишніх колгоспів, яке почало проводитися з 1993 року, є загальновідомим фактом, яке проводилося відкрито, гласно. \~ \~ \~ \~Тому, звернувшись до суду 29 вересня 2021 року, позивач пропустив встановлений законодавством строк звернення до суду з цим позовом, оскільки про порушення своїх прав дізнався або повинний був дізнатися з часу отримання ТзОВ «Горохів насіння» Державного акта (2003 рік) та проведення розпаювання земель, однак у цей строк позивач до суду не звернувся. Аналогічна позиція зазначена в постанові Верховного суду від 04 серпня у справі № 617/537/19. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст.122 ЦПК України, строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду, позивач [PERSON] не навів обґрунтованих підстав для визнання поважними причин пропуску позовної давності для звернення до суду із позовом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.3 ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. \~ \~ \~ \~За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів окремо кожного, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у зв`язку з пропуском строку позовної давності для звернення до суду із цим позовом, оскільки з моменту порушення прав [PERSON] минуло більше трьох років, а доказів, які вказували б на поважність причин пропуску строку позовної давності ним не наведено. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed