Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-12 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області (далі - відповідач -1), [PERSON] (далі - відповідач -2) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] померла його мати - [PERSON] , останнє місце проживання якої було село Ходорків, Попільнянського району, Житомирської області. Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить земельна ділянка (пай), розташована на території села Ходорків, Попільнянського району, Житомирської області. У відповідності зі статтею 1235 ЦК України, позивач являється спадкоємцем за заповітом, посвідченим в.о. старости села Ходорків, 25 травня 2017 року і зареєстрованого в реєстрі номер 22. Крім позивача, спадкоємцем, який має право на обов`язкову долю є чоловік спадкодавці, та батько позивача - [PERSON] , [INFO] . Інформація про наявність спадкової справи на майно матері відсутня, та є інформація про зареєстрований заповіт від її імені що стверджується Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру. У шестимісячний термін, який визначений для подання заяви про прийняття спадщини, позивач не мав можливості звернутись в Попільнянську державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, так як з 26.10.2020 року по 10.11.2020 року включно, хворів, про що додає витяг з медичної картки. В зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини державний нотаріус Попільнянської державної нотаріальної контори відмовив йому в оформленні спадщини. Позивач вважає, що строк пропущений з поважної причини. Позивач просить визначити йому додатковий строк у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Судові витрати просить віднести за його рахунок. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив справу слухати у його відсутність. Представник відповідача Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без участі представника селищної ради, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, просив справу розглядати без його участі, 11 січня 2021 року надав до суду заяву посвідчену старостою Ходорківського старостинського округу Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, в якій вказав, що він відмовляється від прийняття спадщини, в тому числі і від обов`язкової частки у спадщині після померлої дружини [PERSON] . Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 15 травня 2020 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), [PERSON] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 107. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 01 березня 1967 року Ходорківським сільським бюро ЗАГС Попільнянського району Житомирської області, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , запис за № 7. Згідно Заповіту посвідченого 25 травня 2017 року в.о. старости сіл Ходорків, селище Відродження, Попільнянського району, Житомирської області, [PERSON] , заповіла земельну ділянку (пай) площею 4,3430 га, цільове призначення якої -для ведення особистого селянського господарства, своєму синові - [PERSON] , [INFO] . Довідкою № 359 від 25 листопада 2020 року Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, визначено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка села Ходорків, Попільнянського району, Житомирської області, яка померла [INFO] , постійно проживала та була зареєстрована до дня смерті за адресою: [ADDRESS] . На момент смерті та протягом шести місяців після її смерті за вищевказаною адресою зареєстрований та проживає її чоловік [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 086732, виданого 08 лютого 2005 року, [PERSON] на підставі розпорядження голови Попільнянської РДА від 16.04.2004 року № 136 є власником земельної ділянки площею 4,3430 га, яка розташована в селі Ходорків, Ходорківська сільська рада, ділянка [NUMBER] , цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданої 29 грудня 2020 року Попільнянською державною нотаріальною конторою Житомирської області, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо спадкової справи [PERSON] , померлої [INFO] . Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) виданої 29 грудня 2020 року Попільнянською державною нотаріальною конторою Житомирської області, у Спадковому реєстрі знайдено інформацію щодо заповіту, заповідач - [PERSON] , номер заповіту у спадковому реєстрі - 60798758, стан - чинний. Як вбачається з повідомлення № 162/02-31 від 29 грудня 2020 року Попільнянської державної нотаріальної контори в Житомирській області, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно матері - [PERSON] , померлої [INFO] , в зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Відповідно до виписок з медичної картки відносно [PERSON] , [INFO] , з 26 жовтня 2020 року по 10 листопада 2020 року він перебував на лікуванні. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] не подав своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що він хворів та перебував на лікуванні з 26 жовтня 2020 року по 10 листопада 2020 року, що підтверджується наданими виписками із медичної карти відносно [PERSON] . Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при зверненні до суду з даним позовом просив залишити судові витрати за ним, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Outcome: approved