Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-12 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернулась до суду з вищевказаним позовом. Свої вимоги мотивує тим, що 21.10.2016 року в результаті залиття її квартири за адресою: [ADDRESS], їй було спричинено матеріальну шкоду у розмірі 18\~160,78 грн., з яких: 15\~980,68 грн. витрати на ремонт, 1\~880,10 грн. ринкова вартість витяжки Ventolux Garda, 300,00 грн. витрати на оплату послуг експерта. Причиною залиття є неналежне використання опалювальної системи квартири [PERSON](далі відповідач), а саме: в кухні на батареї було установлено кран, на якому був закріплений резиновий шланг; даний кран перебував у відкритому положенні, коли система опалення будинку наповнювалась холодною водою. За таких обставин, просить позов задовольнити. В судовому засіданні позивач позов підтримала у повному обсязі. Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, зазначила, що під час залиття квартири перебувала в лікарні, відповідальність за залиття квартири має нести КП «Затишок». Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову. Представник третьої особи надав заяву про розгляд справи у її відсутність; при ухваленні рішення покладається на розсуд суду. У письмових поясненнях третя особа зазначила, що пошкодження майна позивача виникло з вини відповідача внаслідок його грубої необережності як власника житлового приміщення та як споживача послуг. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. [PERSON] є власником квартирі № 17 по вул. Грушевського в будинку № 26 в м. Первомайськ Миколаївської області, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 22.08.2013 р., посвідченим приватним нотаріусом Первомайського міського нотаріального округу Миколаївської області [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за № 4402. [PERSON] зареєстрована за адресою: [INFO], довідка КП Первомайської міської ради «Затишок» № 2016 від 22.11.2016 р. Згідно з Інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 09.03.2017 р. позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Відповідно до акту обстеження від 21.10.2016 року № 1429, в складі комісії майстру дільниці № 2 [PERSON], сл. сантехніки [PERSON], [PERSON], у присутності [PERSON] (кв. № 17), [PERSON] (кв. № 18), проведено обстеження квартири за адресою: квартира № 17 в житловому будинку № 26 по вул. Грушевського, відповідно до заявки [PERSON] В результаті обстеження встановлено таке: у кімнаті натяжна стеля S = 16,8 м2 від води провис та лопнув; замокли і з боку стелі почали відклеюватись шпалери на стінах суміжних зі спальнею розміром 3х2,5 м і кухнею розміром 5,6х2,5 м; в кухні зі стелі тече вода на S = 5,8 м2, замокли відкоси вікна, на підлозі, яка вкрита лінолеумом, стоїть вода h = 4 см, замокли кухонні меблі та електроприлади, які вмонтовані в неї; у прихожій мокрі плями на стелі S = 3,9 м2, замокла антресоль, на стіні під антресоллю замокли і надулись шпалери 1х2,5 м. На квартиру відключено світло. Висновки: 21.10.2016 р. система опалення будинку заповнювалась холодною водою, при обстеженні квартири № 21, яка знаходиться поверхом вище квартири № 17, було встановлено таке: в кухні на батареї встановлений кран, на якому закріплений резиновий шланг, кран був у відкритому стані, що і стало причиною затоплення квартири № 17. Викладене в акті обстеження підтверджено показами свідка [PERSON] та свідка [PERSON], яка зазначила, що будь-яких кранів на батареях опалення у квартирах не повинно бути, наявність такого крану свідчить про самовільне внесення змін користувачем до системи опалення. Крім того, зазначені відомості в акті обстеження від 21.10.2016 р. підтверджено відео- та фотофайлами, дослідженими в судовому засіданні. Відповідно до оголошення мешканців будинку було попереджено про проведення з 01.10.2016 р. заповнення внутрішньобудинкової системи опалення водою. Покази свідка [PERSON] який показав, що кран було відкрито для спуску повітря з системи опалення; оголошення про проведення відповідних робіт він не бачив, не спростовують вищенаведені висновки суду. Згідно з локальним кошторисом на будівельні роботи № 2-1-1, складеного в поточних цінах станом на 07 листопада 2016 р., загальна вартість відновлювальних робіт та матеріальних ресурсів після затоплення квартири [ADDRESS], складає 15 980,68 грн. \~\~\~\~\~ Відповідно до висновку оцінювача № 1062 від 10.11.2016 року, вартість витяжки Ventolux Garda станом на 10.11.2016 р. становить 1\~880,10 грн. Згідно з квитанцією від 10.11.2016 р. експерта Первомайської судової експертизи [PERSON] вартість проведення експертизи витяжки «Ventolux» становить 300,00 грн. Ухвалою суду від 26.04.2017 р. було задоволено клопотання відповідача та призначено судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою суду від 05.09.2017 р. скасовано вказану ухвалу, оскільки відповідач не сплатив рахунок за проведення експертизи. За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач не скористався своїм правом щодо доведення тих обставин, на які він посилається, та приймає розрахунки розміру заподіяної матеріальної шкоди надані позивачем. Відповідно до ч. 1\~ст. 1 ЦК України\~цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленню, майновій самостійності їх учасників. Статтею 11 ЦК України передбачено, що\~ цивільні права та обовязки виникають, зокрема з договорів та інших правочинів. Згідно\~зі ст. 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведеного вбачається, що обовязок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди. \~\~\~\~ Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягає з'ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Статями\~177,\~179 ЖК України\~передбачений обов'язок громадян дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572\~(з наступними змінами). Пунктом 7 даних Правил передбачено, що власник квартири серед іншого зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Визначаючи розмір належного відшкодування завданої шкоди майну позивачів, суд керується з п. 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), були використані нові вузли, деталі, комплектуючі частини іншої модифікації, що випускаються взамін знятих з виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не вправі вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації. Зношеність пошкодженого майна враховується у випадках стягнення на користь потерпілого його вартості (при відшкодуванні збитків). Як вбачається із\~ст. 151 ЖК України\~громадяни, які мають в приватній власності квартиру, зобов'язані забезпечувати її схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Безгосподарне утримання громадянином належної йому квартири тягне за собою наслідки, передбачені\~Цивільним Кодексом України. Таким чином, неналежне користування відповідачем квартирою, яка перебуває у його власності, створило для неї певні зобовязання щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивача. Відповідач повинна була забезпечити безпечність експлуатації власного майна та способів його використання для всіх оточуючих. Втім, цього не було вчинено, а неналежне ставлення відповідача до сантехнічного устаткування спричинило виникнення негативних майнових наслідків для позивача та сфери її законних інтересів. Враховуючи викладене, судом встановлено наявність вини відповідача та причинний звязок між виною відповідача та негативними наслідками, що настали для позивача. Згідно з приписами ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved