Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-13 00:00:00

[INFO] помер батько позивача [PERSON]. Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки, що знаходиться на території Конищівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] Крім нього, спадкоємцем за заповітом є [PERSON] та за законом [PERSON]. Позивач із об'єктивних причин пропустив строк для прийняття спадщини, у зв'язку з чим нотаріус не може прийняти від нього заяву про прийняття спадщини, а тому за захистом своїх прав та інтересів з відповідним позовом [PERSON] звернувся до суду. Позивач у судове засідання не з'явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с. 27) Представник відповідача - сільський голова Конищівської сільської ради подав суду заяву про визнання позовних вимог та про слухання справи у його відсутності (а.с. 26). Залучені до участі у справі як треті особи, що не заявляють самостійних вимог, на стороні відповідача [PERSON] та [PERSON] не виявили бажання бути присутніми в судовому засіданні. Розглянувши справу в судовому засіданні, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] слід задовольнити, виходячи з наступного: [PERSON] помер [INFO] у м. Вінниця (а.с. 6). Внаслідок смерті особи відкрилася спадщина (ч. 1 ст. 1220 ЦК України), до складу якої входить, зокрема, земельна ділянка, що розташована на території Конищівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області (а.с. 12). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Заповітом вчиненим 01 лютого 2011 року (а.с. 11) [PERSON] все своє майно заповів [PERSON]. У матеріалах спадкової справи № 439/2016 Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори мається заява спадкоємця за заповітом про відмову від права на спадщину на користь позивача (а.с. 23). У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України (ч. 2 ст. 1223 ЦК України). Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК України (ст. 1258 ЦК України). Своє право спадкувати після смерті [PERSON] у першій черзі спадкоємців позивач довів довідкою виконавчого комітету Конищівської сільської ради № 1031 від 04 грудня 2017 року (а.с. 9) та свідоцтвом про своє народження (а.с. 10). Державний нотаріус Мурованокуриловецької державної нотаріальної контори Вінницької області своєю постановою (а.с. 13) відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька через пропущення строків, встановлених для подання заяви про прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). З довідки Конищівської сільської ради № 1031 від 04 грудня 2017 року (а.с. 9) слідує, що разом із [PERSON] ніхто не проживав та не був зареєстрований. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як слідує із позовної заяви, позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки йому не було відомо про те, що брат, який є спадкоємцем за заповітом, відмовився від спадщини на його користь. З оглянутої у судовому засіданні спадкової справи № 439/2016 (а.с. 20-25) вбачається, що 17 грудня 2016 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а інші спадкоємці в цей же день - заяви про відмову від прийняття спадщини. Суд вважає, що вказана позивачем причина пропуску строку звернення до нотаріуса є поважною, а тому приходить до висновку, що відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України, а також враховуючи вищевикладені докази та обставину, що відповідач визнав позовну вимогу і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, [PERSON] можна визначити додатковий строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Outcome: approved