Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-26 00:00:00

[PERSON] 04 червня 2020 року поштовим зв`язком звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Царейкін М.С., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який надійшов до суду 09 червня 2020 року. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 червня 2020 року позов було прийнято до розгляду суду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 червня 2020 року було витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіна М.С. належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 жовтня 2020 року підготовче провадження було закрито, а справу призначено до судового розгляду. Позивач у позовній заяві та судовому засіданні 30 листопада 2020 року посилався на те, що [INFO] помер його батько, [PERSON] . [INFO] помер рідний брат його батька [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із квартири [ADDRESS] . Спадкоємці першої черги у [PERSON] , померлого [INFO] , відсутні. Оскільки батько позивача, який мав право на отримання спадщини після смерті свого брата [PERSON] , помер раніше спадкодавця, позивач має право на спадкування частини спадщини, яка б належала його батькові, якби він був живим на час відкриття спадщини. Він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого дядька, проте постановою від 23 травня 2020 року нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва у зв`язку із пропуском строку про прийняття спадщини. Після смерті дядька між сторонами було досягнуто усної домовленості, що [PERSON] прийме спадщину і розподілить між спадкоємцями у рівних частинах. 20 травня 2020 року дізнався, що [PERSON] та [PERSON] звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, тому він вирішив також звернутися із такою заявою про прийняття спадщини. Якби він знав, що відповідачі звернулися із заявами, також би подав заяву. Якщо б відповідачі не подали заяви про прийняття спадщини, з позовом до суду не звертався б. У шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки постановою КМУ № 211 від 11 березня 2020 року було встановлено карантинні обмеження з метою протидії поширення гострої респіраторної хвороби, викликаної коронавірусною інфекцією та було встановлено обмеження пересування громадян. Останнім днем для звернення до нотаріальної контори було 14 травня 2020 року, із заявою звернувся 23 травня 2020 року. Крім нього із заявами про прийняття спадщини звернулися відповідачі. Просив суд визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини на 1 місяць. У своїй заяві просив справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] та її представник у судовому засіданні 30 листопада 2020 року проти задоволення позовних вимог заперечували з підстав, викладених у відзиві на позов, в якому зазначили, що позивач зареєстрований та проживає у місці відкриття спадщини, що виключає неможливість прибуття до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини. У позовній заяві не зазначено жодної поважної причини, яка є поважною. Позивачеві було відомо, що вона звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , ще до дня народження позивача. При спілкуванні [PERSON] не виявляв бажання приймати спадщину після смерті дядька і під час телефонної розмови, яка відбулася через 1,5-2 місяці після смерті дядька, повідомив, що не буде приймати спадщину. Позивачем не надано доказів того, що ним вчинялися дії щодо повідомлення або звернення будь-яким чином до нотаріуса для отримання спадщини. У своїй заяві до суду представник відповідача просив справу розглядати у його відсутність, проти задоволення позовних вимог заперечував та просив відмовити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлений належним чином, надав судові заяву, в якій позовні вимоги визнав та просив позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове зсідання не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлений належним чином, засобами поштового зв`язку направив до суду заяву, в якій просив справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги визнав та просив позов задовольнити. Третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Царейкін М.С. у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Перевіривши матеріали справи, оцінивши добуті та представлені докази, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є рідними братами (а.с. 40, 40 оберт, 45, 48, 50). [PERSON] є сином [PERSON] (а.с. 50). [PERSON] є донькою [PERSON] (а.с. 39 оберт). [PERSON] є сином [PERSON] (а.с. 47 оберт). [INFO] [PERSON] помер (а.с. 49 оберт). [INFO] [PERSON] помер (а.с. 47). [INFO] помер [PERSON] (а.с. 37 оберт). Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS] та гараж № [NUMBER] , розташований на [ADDRESS] (а.с. 48 оберт). 04 грудня 2019 року [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 37). 21 січня 2020 року [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 43 оберт). 20 лютого 2020 року із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , звернувся [PERSON] (а.с. 45 оберт). 22 травня 2020 року позивач звернувся до суду із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 49). Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіна М.С. від 23 травня 2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після смерті дядька [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 52). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~На підставі ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Абзацом 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справа про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Після смерті [PERSON] позивач повинен був на протязі шести місяців звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але цього ним зроблено не було. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, позивач посилався на те, що своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки на території України було введено карантинні заходи та встановлено обмеження пересування населення. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» визначено, що з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Згідно з листом Міністерства юстиції України № 1534/19.5/32-20 від 17 березня 2020 року, який перебуває у відкритому доступі на офіційній сторінці Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (https://psjust.gov.ua) рекомендовано надання консультацій та роз`яснень з питань вчинення нотаріальних дій дистанційно засобами телефонного зв`язку, або шляхом електронного листування. На час обмеження прийому громадян у всіх державних нотаріальних конторах розмістити скриньки «Для звернень громадян» та відповідні оголошення у доступних для цього місцях. Крім того, з питань організації роботи установ нотаріату в кожній області на час дії карантину запровадити «гарячі лінії» у відділах з питань нотаріату. Також необхідно провести активну інформаційну компанію серед населення з рекомендаціями утриматися від звернень до державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів без нагальної на те потреби на час дії карантину. Роз`яснити, що за отриманням консультацій та роз`яснень чинного законодавства доцільно звертатися дистанційно засобами телефонного зв`язку, або через електронне листування, наголошуючи, що всі ці дії спрямовані, перш за все, на захист здоров`я громадян. Позивач не був позбавлений можливості звернутися із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , засобами потового зв`язку. Крім того, введенню карантинних заходів щодо недопущення розповсюдження коронавірусної інфекції передувало 4 місяці без обмежень, протягом яких позивачеві жодні обставини не перешкоджали подати заяву про прийняття спадщини. Також суд враховує надані позивачем пояснення, що він не мав наміру прийняти спадщину після смерті свого дядька, [PERSON] , померлого [INFO] , тому жодних дій не вчиняв, а вирішив подати заяву лише після того, як дізнався, що з такими заявами до нотаріуса звернулися [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, зазначені позивачем обставини не свідчать про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у встановленому законом порядку, обґрунтовані, поважні, об`єктивні, непереборні та істотні труднощі і причини пропуску такого строку позивачем не зазначені, а за таких обставин, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог позивачеві слід відмовити у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням того, що позивачеві у задоволенні позовних вимог відмовлено, судовий збір у розмірі 840 гривень 80 коп. (а.с. 1) слід віднести за його рахунок. Відповідачем [PERSON] у відзиві на позовну заяву зазначено про попередній розмір понесених нею судових витрат у розмірі 5\~000 гривень. При цьому, стороною відповідача [PERSON] до матеріалів справи доказів, які б свідчили про понесені нею фактичні витрати, долучено не було, тому судові витрати їй відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed