Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-11 00:00:00

31 березня 2017 року прокурор звернувся з позовом до суду в якому просить стягнути з [PERSON] на користь Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 48518 гривень. Зазначив, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 18.08.2016 № 001022 18 серпня 2016 року о 5 годині 50 хвилин [PERSON] в Кіровоградській області Світловодський район на р. Дніпро Дніпродзержинського водосховища в забороненій для рибальства зоні Кременчуцької ГЕС здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову - сітками з ліски у кількості 5 шт. без відповідного дозволу та в місці, де заборонено будь-яке рибальство, вилов проводив з весельного човна, спіймав рибу: плітку 477 шт., карась 97 шт., судак 9 шт., плоскірка 47 шт., чехоня 1 шт., чим порушив п. 3,15 Правил любительського та спортивного рибальства та ст. 63 Закону України Про тваринний світ. Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, Світловодський міськрайонний суд дійшов висновку, що [PERSON] винний у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП за згідно з постановою від 12.10.2016 визнав [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, призначивши йому адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знарядь і засобів лову, а саме сітки з ліски вічко 35 мм. висотою 2 м. довжиною 50 м.д кількості 2 шт., сітки з ліски вічко 38 мм. висотою 2,5 м. довжиною 50 м. у кількості 2 шт., сітки з ліски вічко 38 мм. висотою 2,5 м. довжиною 100 м. у кількості 1 шт., човен зеленого кольору зроблений з тексталита 1 шт., весла 2 шт., чоботи ОЗК 2 шт. Таким чином, [PERSON], в результаті грубого порушення правил рибальства, забороненим знаряддям лову - риболовними сітками, порушив вимоги пп. 3.15, 4.14.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, п. 14 ст. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, ст. 27 ЗУ «Про тваринний світ» (Любительське і спортивне рибальство) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», (відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання відтворення тваринного світу). Внаслідок своїх протиправних дій [PERSON] незаконно добув рибу по видам в кількості: плітка - 477 шт. (вартістю 85 грн. за 1 екземпляр), карась - 97 шт. (вартістю 17 грн. за 1 екземпляр), судак - 9 шт. (вартістю 510 грн. за 1 екземпляр), плоскирка - 47 шт. (вартістю 34 грн. за 1 екземпляр), чехоня - 1 шт. (вартістю 136 грн. за 1 екземпляр), загальною вагою 105 кг, (відповідно до розрахунку № 001022 від 18.08.2016 року), що відноситься до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяв шкоду водним біоресурсам, згідно Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства у межах території та об'єктів природно-заповідного фонду України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 на суму 48 518 гривень 00 копійок. З метою стягнення завданих державі збитків, управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області 17.01.2017 рекомендованим листом № 01-13/24 [PERSON] направлялось сповіщення щодо необхідності сплати матеріальних збитків на суму 48 518 грн., яке повернулося до Кіровоградрибохорони «за закінченням терміну зберігання». В судовому засіданні прокурор діючи в інтересах держави підтримав позовну заяву та вважає, що оскільки [PERSON] внаслідок порушення Правил рибальства завдав шкоди рибному господарству України на суму 48 518 гривень, то з відповідача слід стягнути відшкодування заподіяної шкоди у вказаному розмірі. Проти заочного розгляду справи прокурор не заперечував. Відповідач про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, в судове засідання повторно не зявився, причини своєї неявки суду не повідомив, заперечень проти заявлених позовних вимог не надав, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, тому з підстав ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі згоди позивача, суд ухвалив про розгляд справи в порядку заочного провадження на підставі наявних у справі доказів, відповідно ст.224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності суд дійшов висновку, що позов прокурора в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням правил рибальства, підлягає задоволенню. Так, відповідно до ст. 13 Конституції України та ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Пунктом 3 ст. 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Випадки представництва прокуратурою інтересів держави в судах визначені ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих-інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Статтею 45 Цивільного процесуального кодексу України, передбачено, що прокуратура забезпечує представництво інтересів громадян і держави в суді у випадках, визначених законом. Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень, або загрози порушень інтересів держави. Прокурор самостійно визначає підстави для представництва у судах, форму його здійснення і може здійснювати представництво у будь-якій стадії судочинства, в порядку, передбаченому процесуальним законом. Звертаючись до суду з позовною заявою в інтересах держави в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області (далі-Кіровоградрибохорона) прокурор передусім захищає інтереси держави. Відповідно до Положення про Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області, затвердженого наказом Державного агенства рибного господарства України №205 від 19.04.2012, Кіровоградрибохорона є територіальним органом Державного агенства рибного господарства України, яке діє в складі Держрибагенства України та виконує завдання щодо реалізації державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства. Згідно п.16 зазначеного Положення Кіровоградрибохорона є юридичною особою, має самостійний баланс, відповідні рахунки в органах Державної казначейської служби, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням, бланки та штампи, тобто відповідно до ст, 30 Цивільного процесуального кодексу України може бути позивачем у суді. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками. Відповідно до статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобовязані використовувати обєкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що у порядку загального використання обєктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних обєктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 р. (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань. Згідно п.2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних обєктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №33 від 18 березня 1999 р., сітки відносяться до промислових знарядь лову. В судовому засіданні встановлено, що 18 серпня 2016 року о 5 годині 50 хвилин [PERSON] в Кіровоградській області Світловодський район на р. Дніпро Дніпродзержинського водосховища в забороненій для рибальства зоні Кременчуцької ГЕС здійснював незаконний лов риби забороненим знаряддям лову - сітками з ліски у кількості 5 шт. без відповідного дозволу та в місці, де заборонено будь-яке рибальство, вилов проводив з весельного човна, спіймав рибу: плітку 477 шт., карась 97 шт., судак 9 шт., плоскірка 47 шт., чехоня 1 шт., чим порушив п. 3,15 Правил любительського та спортивного рибальства та ст. 63 Закону України Про тваринний світ. Постановою Світловодського міськрайонного суду від 12 жовтня 2016 року, яке набрало законної сили, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знарядь і засобів лову, а саме сітки з ліски вічко 35 мм. висотою 2 м. довжиною 50 м.д кількості 2 шт., сітки з ліски вічко 38 мм. висотою 2,5 м. довжиною 50 м. у кількості 2 шт., сітки з ліски вічко 38 мм. висотою 2,5 м. довжиною 100 м. у кількості 1 шт., човен зеленого кольору зроблений з тексталита 1 шт., весла 2 шт., чоботи ОЗК 2 шт. В результаті грубого порушення правил рибальства, забороненим знаряддям лову - риболовними сітками, [PERSON] порушив вимоги п.п. 3.15, 4.14.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, п. 14 ст. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, ст. 27 ЗУ «Про тваринний світ» (Любительське і спортивне рибальство) та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», (відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання відтворення тваринного світу). Внаслідок протиправних дій [PERSON] незаконно добув рибу по видам в кількості: плітка - 477 шт. (вартістю 85 грн. за 1 екземпляр), карась - 97 шт. (вартістю 17 грн. за 1 екземпляр), судак - 9 шт. (вартістю 510 грн. за 1 екземпляр), плоскирка - 47 шт. (вартістю 34 грн. за 1 екземпляр), чехоня - 1 шт. (вартістю 136 грн. за 1 екземпляр), загальною вагою 105 кг. Як вбачається з здійсненого позивачем розрахунку № 001022 від 18.08.2016 року матеріальної шкоди завданих збитків рибному господарству України, заподіяної [PERSON] незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, що розрахована у відповідності до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства у межах території та об'єктів природно-заповідного фонду України, затверджених Постанови КМ України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», її розмір становить 48 518 гривень. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч.1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог користування об»єктів тваринного світу. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. За змістом статей 68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Згідно з вимогами ч. 4 ст. 61 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Питання відшкодування майнової шкоди, яка була заподіяна внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів не вирішено під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення не вирішено, відповідно до частини 1 або частини 2 статті 40 КУпАП, то згідно частини 3 статті 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Враховуючи, що вина [PERSON] у заподіянні шкоди державі внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 48 518 гривень є доведеною, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів суд визнає позов прокурора обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з [PERSON] майнової шкоди підлягають задоволенню. Питання щодо судових витрат вирішується судом відповідно до положень ст. 88 ЦПК України. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved