Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-20 00:00:00

31.08.2021 р. до суду звернулася\~ [PERSON] в особі представника-адвоката Мороз Інни Вікторівни із позовом до Калинівської міської ради Вінницької області про тлумачення заповіту, в якому просить здійснити тлумачення заповіту, складеного [PERSON] , який було посвідчено 01.02.1993 р. виконавчим комітетом Люлинецької сільської ради Калинівського району Вінницької області, та зареєстрованого в книзі для запису нотаріальних дій під №3, таким чином, що в частині посилання змісту заповіту на жилий будинок з господарськими будівлями, який належить їй на праві особистої власності і знаходиться в с.Люлинці Калинівського району Вінницької області стосується жилого будинку з господарськими будівлями, що розташований по [ADDRESS] . В обґрунтування цієї вимоги зазначила, що [INFO] померла тітка [PERSON] - [PERSON] , яка за життя скала заповіт, яким заповіла належний їй на праві особистої власності жилий будинок та всі господарські прибудови, рухоме майно- [PERSON] . Після смерті тітки [PERSON] звернулася до нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом їй було відмовлено, оскільки згідно заповіту спадкодавець заповіла житловий будинок та всі господарські прибудови, проте не вказала, який саме будинок. На день смерті померлій належав житловий будинок під\~ [ADDRESS] , тому наявні правові підстави для тлумачення заповіту. Від позивача в особі представника-адвоката Мороз І.В. надійшла заява за вх.9182/21 від 21.09.2021 р. про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача- [PERSON] в підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, зокрема на житловий будинок з\~ господарськими будівлями та спорудами під [ADDRESS] . За життя, [PERSON] склала заповіт, який було посвідчено 01.02.1993 р. виконавчим комітетом Люлинецької сільської ради Калинівського району Вінницької області, та зареєстрованого в книзі для запису нотаріальних дій під №3, відповідно до якого заповіла належний їй на праві особистої власності жилий будинок та всі господарські прибудови- [PERSON] . [PERSON] , як спадкоємець за заповітом після смерті [PERSON] , в передбачений законом шестимісячний строк звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, на підставі якої було зареєстровану спадкову справу, про що свідчить Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №58328096 від 14.11.2019 р. Однак, оформити свої спадкові права в нотаріальній конторі не має можливості, оскільки у заповіті предметом спадкування вказано житловий будинок, проте не вказано який саме будинок заповіщено.\~\~\~\~\~\~\~ За своїм змістом розпорядження спадкодавці [PERSON] було спрямоване на те, щоб заповісти позивачу житловий будинок, власником якого вона була на момент складання заповіту. Встановленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, пов`язані із спадкуванням, які регулюються нормами Цивільного кодексу України. Так, згідно зі статтями 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Частинами першою та другою статті 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина перша статті 1221 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом, зокрема, можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно частини першої статті 1269 ЦК України\~ спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною другою статті 1256 ЦК України передбачена можливість тлумачення заповіту судом, яке здійснюється відповідно до статті 213 цього Кодексу. Відповідно до статті 213 ЦК України на вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину. При тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів. Відповідно до статей 77, 78, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана за допомогою належних та допустимих доказів довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають\~ встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно зі статтями 13 та 89 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше\~ як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, які він оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що позивач [PERSON] не може оформити спадщину по заповіту після смерті [PERSON] , оскільки у заповіті предметом спадкування вказано житловий будинок, проте не вказано який саме будинок заповіщено.\~\~\~\~\~\~\~ Отже, суд вважає, що з метою захисту права позивача на оформлення спадщини, слід розтлумачити зміст заповіту, складеного [PERSON] ,\~ який було посвідчено 01.02.1993 р. виконавчим комітетом Люлинецької сільської ради Калинівського району Вінницької області, та зареєстрованого в книзі для запису нотаріальних дій під №3. При цьому, здійснюючи тлумачення змісту заповіту, суд виходить із такого. Тлумачення судом змісту заповіту не повинно змінювати волі спадкодавця, тобто підміняти собою сам заповіт. Суд не може брати на себе права спадкодавця щодо розпоряджання його майном. Тлумачення змісту заповіту є лише інструментом з`ясування волі спадкодавця, а отже, суд, здійснюючи тлумачення змісту заповіту, не повинен виходити за межі цього процесу та змінювати (доповнювати) зміст заповіту, що може спотворити волю спадкодавця. Як зазначалося вище, згідно зі статтями 1216 та 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно довідки Калинівської міської ради №271 від 21.07.2021 р. власником житлового будинку [ADDRESS] (погосподарська книга №3) являється [PERSON] . Згідно виписки з погосподарської книги №3 розділ 1 за 1991-1995 роки\~ (особовий рахунок № [NUMBER] [ADDRESS] ) [PERSON] рахувалась головою сім`ї. Згідно довідки Люлинецького старостинського округу Калинівської міської ради №524 від 06.09.2021 р. [PERSON] в 1993 році була зареєстрована та постійно проживала в [ADDRESS] . Тобто, на момент складання заповіту [PERSON] була власником житлового будинку [ADDRESS] . Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини (частини перша та друга статті 1236 ЦК України). Відповідачі позовні вимоги визнають, тому відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК України). Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved