Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-19 00:00:00

30 листопада 2017 року [PERSON] звернулася до Миронівського районного суду із позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 11 лютого 2012 року перебуває у шлюбі з відповідачем, зареєстрованому відділом державної реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 8. Від шлюбу мають двох спільних дітей - синів [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Також вказала, що спільне життя із відповідачем не склалося через різні погляди на сімейне життя та обов'язки, ведення спільного господарства, відсутність взаєморозуміння та поваги один до одного, постійні непорозуміння. Шлюбно-сімейні стосунки між ними припинено з грудня 2016 року. З того часу шлюб існує лише формально, тому вважає, збереження шлюбу є неможливим та таким, що суперечить її інтересам. У судове засідання позивач не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила позов задовольнити. Відповідач у судове засідання не з'явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов визнав та проти розірвання шлюбу не заперечував. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, встановлених цією статтею. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, враховуючи, що сторони у судове засідання не з'явилися, подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, відповідач у поданій до суду заяві позов визнав, суд вважає за можливе розгляд справи проводити у підготовчому засіданні, за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне Судом встановлено, що 11 лютого 2012 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 8. Після укладення шлюбу позивач змінила прізвище на «[PERSON]». Від шлюбу сторони мають двох спільних дітей - синів [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Однак сімейне життя у сторін не склалося через різні погляди на сімейне життя та обов'язки, ведення спільного господарства, відсутність взаєморозуміння та поваги один до одного, постійні непорозуміння. Шлюбно-сімейні стосунки між сторонами припинено з грудня 2016 року, з того часу сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, шлюб існує лише формально. Судом встановлено, що сторони припинили сімейні і подружні стосунки, позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує, від часу подачі позову до суду минуло понад три місяці, за цей час сторони не примирилися. Відповідно до ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За таких обставин, коли шлюб існує лише формально, а сторони не бажають поновити його, шлюб підлягає розірванню. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: approved