Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-16 00:00:00

30.01.2009 року представник позивача ВАТ ЕК «Одесаобленерго» звернувся до Кілійського районного суду Одеської області із позовом до [PERSON] про стягнення суми заборгованості за невраховану електроенергію 2160,71 гривень. З позовної заяви вбачається, що [PERSON] , яка згідно особистого рахунку № 6-15266, є споживачем структурного підрозділу Кілійського РЕМ Ізмаїльських електричних мереж ВАТ «Одесаобленерго» на підставі якого Кілійський РЕМ поставляє електроенергію у будинок [ADDRESS] , в якому проживає [PERSON] ,а споживач відповідно до ПКЕЕ для населення повинен здійснювати, розрахунки за спожиту електричну енергію. Представниками структурного підрозділу Кілійського РЕМ Ізмаїльських електричних мереж ВАТ «Одесаобленерго» при перевірці за адресою [ADDRESS] , у присутності [PERSON] , встановлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: розрив до облікового кабелю, підключення розетки, в результаті електрична енергія використовується ел.лічильником не враховується. У зв?язку з порушенням п.42 ПКЕЕ, згідно п.53 Правил та Методики розрахунку розміру відшкодування збитків, заподіяних електропостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, відповідачу було виписано додатковий рахунок 2160,71 грн. по акту № 0072290 від 19.11.2008 року, який не сплачений. На підставі чого позивач просить стягнути з відповідача заборгованість. 02.12.2008 року [PERSON] звернулася до Кілійського районного суду з позовною заявою до ВАТ ЕК «Одесаобленерго» в особі структурного підрозділу Кілійського РЕМ Ізмаїльських електромереж про визнання незаконним відключення житла від електропостачання та стягнення моральної шкоди. Ухвалою Кілійського районного суду Одеської області від 07.12.2011 року здійснено об?єднання в одне провадження позову [PERSON] до ВАТ ЕК Одесаобленерго в особі структурного підрозділу Кілійського РЕМ Ізмаїльських мереж про визнання незаконним відключення житла від електропостачання та стягнення моральної шкоди з позовом ВАТ ЕК Одесаобенерго в особі структурного підрозділу Кілійського РЕМ Ізмаїльських електромереж до [PERSON] про стягнення збитків за без облікове користування електричною енергією. У судове засідання, призначене на 17.12.2019 року, представник АТ «Одесаобленерго» не з?явився, до канцелярії суду надійшла від нього зава про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. [PERSON] у судове засідання не з?явилася, від неї до канцелярії суду надійшла заява, відповідно до якої просить залишити без розгляду справу за позовом [PERSON] до АТ «Одесаобленерго», а також, що позов АТ «Одесаобленерго» визнає частково. На підставі письмових заяв позивача та відповідачів суд ухвалює рішення за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою, в порядку передбаченому ст.ст. 223, 247 ЦПК України. У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Як зазначено у ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. У відповідності до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно зі ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Дослідивши наявні докази, встановивши обставини справи та визначивши відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступного висновку: [PERSON] є споживачем електричної енергії в житловому будинкуза адресою: [ADDRESS] , надання якої здійснюється ПАТ «ЕК Одесаобленерго» Кілійським РЕМ. З Акту № 0072290 від 19.11.2008 року вбачається, що працівниками позивача в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] було встановлено порушення правил користування електричною енергією, а саме: розрив до облікового кабелю, підключення до розетки. Згідно наданого позивачем розрахунку кількості недоврахованої електроенергії та її вартості № 0072290 визначена кількість недорахованої безобліково спожитої електроенергії і її вартість за період з 22.05.2008 року по 19.11.2008 року, що складає 2496,90 гривень. Згідно ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пунктом 53 Правил, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 26.07.1999 року № 1357, встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої НКРЕ. Відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22.11.99 № 1416, (що діяла на момент встановлення порушення) (далі - Методика) розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення, який укладається відповідно до п.53 Правил. Розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: -за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; -за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показів приладу обліку чи його технічної перевірки до дня усунення порушення (зокрема у разі виявлення представником енергопостачальника прихованої електропроводки, пристрою, що занижує покази приладу обліку, кількість днів обчислюється з дня останньої технічної перевірки і до дня усунення порушення, але не більше терміну позовної давності; -за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків. Відповідно до п.6 Методики у разі виявлення у споживача електроприладу, електрообладнання чи електропроводки, підключених поза приладами обліку, і за відсутності зовнішніх ознак пошкодження приладу обліку добова величина розрахункового споживання електричної енергії розраховується за формулою: Wдоб = P х T (кВт.год), де T - тривалість використання електроприладу, електроустановки чи електропроводки, підключених поза приладами обліку. Згідно розрахунку, позивач розрахував кількість спожитої без обліку електроенергії за період з 22.05.2008 року по 19.11.2008 рік за 182 дня з тривалістю роботи обладнання 8 годин на добу, але ж, виходячи з особового рахунку [PERSON] , днем останнього контролю є - 21.10.2008 року. Отже кількість днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показів приладу обліку чи його технічної перевірки до дня виявлення порушення порушення складає - 29 день. Таким чином, розмір збитків, завданих відповідачем порушенням ПКЕЕ складає : Р = 220*32*0,90 = 6336,00 Вт.; Wдоб= 8*6336,00 /1000= 50,688 кВт/год; 50,688 кВт*30 днів *0,2436 грн = 370,43 гривень. Отже, вартість недорахованої безобліково спожитої електроенергії [PERSON] за період з 21.10.2008 року по 19.11.2008 рік складає 370 гривень 43 копійки. У відповідності до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 18.04.2018 року відбулись чергові Загальні збори акціонерів публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго», яким прийнято рішення про внесення змін до Статуту ВАТ «Одесаобленерго» щодо зміни найменування товариства на акціонерне товариство «Одесаобленерго», що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 05.05.2018 року. Судом достовірно встановлено, що між сторонами існують зобов`язальні правовідносини з поставки електричної енергії, які відповідачем не виконуються належним чином, що вбачається з наданих позивачем доказів по справі, внаслідок чого порушене право позивача згідно ст. 16 ЦК України підлягає захисту, в зв`язку з чим суд задовольняє позов частково та вважає такою, що підлягає стягненню на користь позивача суму відшкодування в розмірі 370 гривень 43 копійки. Враховуючи, що [PERSON] подала заяву про залишення позовної заяви до АТ «Одесаобленерго» без розгляду, суд, на підставі п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України, залишає позов [PERSON] без розгляду.

Outcome: partial