Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-01 00:00:00

31 серпня 2015 року позивачі звернулися до Ленінського районного суду м.Харкова з позовом, у якому просять: визнати причину пропуску не подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] поважною; - встановити додатковий строк, для подання заяв про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON]; - визнати за ними право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька - [PERSON], померлого [INFO] та за заповітом після смерті матері - [PERSON], померлої [INFO]. В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що їхніми батьками були: батько [PERSON], який помер [INFO] та мати [PERSON], яка померла [INFO].Після смерті батька [PERSON], їх мати [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину, про що було видане свідоцтво про право на спадщину за законом по 2/3 частині в рівних частках. Також їхня мати отримала свідоцтво про право на спадщину у вигляді ? частини вкладу з процентами. 1/3 частина вкладу та 1/3 паєнакопичення в гаражному кооперативі залишаються не оформленими. Після цього їхня мати [PERSON], на випадок своєї смерті 15.104.1997 року склала заповіт, яким призначила [PERSON] своїм спадкоємцем. [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті позивач [PERSON] став доглядати за своїм хворим братом [PERSON], який є інвалідом з дитинства, інвалідом 1-ої групи непрацездатним та потребує сторонньої допомоги. Після смерті їх матері відкрилась спадщина у вигляді : ? квартири за адресою: [ADDRESS], грошові вклади з процентами, які знаходяться в АТ «Ощадбанк», ? паєнакопичення в гаражному кооперативі «Машинобудівельник». Протягом восьми років позивачі були впевнені, що спадкове майно фактично належить їм, а коли вони звернулись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, то їм було відмовлено, оскільки пропустили строк звернення. В зв'язку з чим позивачі вимушені звернутися до суду. В судовому засіданні позивач [PERSON], який також діє в інтересах [PERSON] та його представник [PERSON] підтримали позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. В судове засідання представник відповідача ГК «Машинобудівник» - Оніпко С.С. з'явився. Представник відповідача Харківської міської ради - Калугін О.Ю. до судового засідання не з'явився, надав письмові пояснення по справі в яких просить розглядати справу за його відсутності та прийняти законне та обґрунтоване рішення на підстав матеріалів справи. Представник третьої особи - Другої Харківської державної нотаріальної контори до судового засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника. Представник третьої особи - АТ «Ощадбанк» до судового засідання не з'явився, подав письмові пояснення по справі в яких просить, розглядати справу за його відсутності. Суд, перевіривши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини. Згідно свідоцтв про народження [PERSON], [INFO]. та [PERSON], [INFO], їх батьками є: [PERSON] та [PERSON] (а.с.11). [INFO] [PERSON] помер в м.Харкові, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] (а.с.13). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.11.1989 року після смерті [PERSON], який помер [INFO] спадщину прийняли [PERSON] та [PERSON]. (а.с.14) Відповідно до свідоцтва про право власності від 14.11.1989р. [PERSON], яка є дружиною померлого [PERSON], їй належить право власності на половину частки в спільному майні, набутому в шлюбі. (а.с.15) [INFO] [PERSON] померла в м.Харкові, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER]. (а.с.12) Згідно свідоцтва про право власності на житло - квартиру [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON]. (а.с.16) Відповідно до заповіту від 15.10.1997 року [PERSON], що мешкала за адресою: [ADDRESS] на випадок своєї смерті заповіла все майно [PERSON] (а.с.19). Рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 27.06.2014 року визнано [PERSON], [INFO] недієздатним та призначено опікуном [PERSON]. (а.с.25) З відповіді Другої Харківської державної нотаріальної контори 12.08.2015 р. убачається, що [PERSON] не позбавлений можливості звернутися до суду з позовом для визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с.26) Статтею 1268 ЦК України в встановлено, що спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, він не заявив про відмову від неї. Згідно ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який на час відкриття спадщини не проживав постійно разом із спадкодавцем, повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщиною. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України строк прийняття спадщини встановлений ст.1270 ЦК України може бути продовжений, якщо суд визнав причини пропуску поважними. Поважність причин пропуску строку позивачем обґрунтована тим що, після того, як в червні 2014 р. [PERSON] було визнано недієздатним, а його брата [PERSON] призначено його опікуном, необхідно було зайнятися лікуванням [PERSON] в спеціальному медичному закладі. Його брат [PERSON] постійно проживав з матірю, був зареєстрованим за адресою: [ADDRESS], є інвалідом першої групи, не міг самостійно реалізувати своє право на прийняття спадщини та особисто в строки, передбачені ч. 1 ст. 1270 ЦК України подати заяву про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] діяв у своїх інтересах так і від імені свого недієздатного брата [PERSON], з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, та вони є спадкоємцями за законом. За таких обставин, їх позов в частині продовження строку для прийняття спадщини та шляхом встановлення додаткового строку для її прийняття підлягає задоволенню. Ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття. Порядок оформлення права на спадщину встановлено гл. 89 цього Кодексу. Тому за наявності умов для звернення із заявою про прийняття спадщини (зокрема, до закінчення встановленого законом строку для її подання) та одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину розгляду в судовому порядку не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. До компетенції суду віднесено тільки вирішення питання щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини та надання спадкоємцеві додаткового строку, достатнього для подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини. При цьому вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування, може відбуватися лише після звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою. З приводу цього в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказується, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визнання йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, звернувшись до нотаріальної контори, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Як вбачається з матеріалів справи, позивачами пропущено строк для прийняття спадщини. Позивач стверджував, що захворювання і стан здоров'я його брата, позбавили можливості звернутися до нотаріальної контори та ці обставини підтверджують поважність причини пропуску цього строку. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Таким чином, єдиною правовою підставою для набуття права власності на спадкове нерухоме майно є видача нотаріусом свідоцтва про право на спадщину за законом. Суд не може підміняти собою нотаріуса, який уповноважений посвідчити право власності в порядку спадкування. При таких обставинах позивач [PERSON] не позбавлений права на звернення у встановленому законом порядку до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON]. Відтак, пред'явлені позовні вимоги в частині визнання за позивачем права власності в порядку спадкування є передчасними та задоволенню не підлягають.

Outcome: partial