Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-10 00:00:00

30 грудня 2014 року представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією. Посилався на те, що 31 жовтня 2014 року представниками позивача було складено акт про порушення правил користування електроенергією споживачем електричної енергії [PERSON]. Зазначив, що відповідач своїми діями порушила п.п.42,48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ №1357 від 26.07.1999р., а саме пошкодження розрахункових засобів обліку електроенергії: відсутність пломб з обтисками тавр позивача, встановлених у місцях, вказаних у документі, який підтверджує факт опломбування, відсутня пломба №01181075. Відповідачу зроблено перерахунок за спожиту електричну енергію, у звязку з чим нараховано до сплати 6706,45грн..Просив стягнути з [PERSON] вартість необлікованої електроенергії в розмірі 6707,45грн. та судовий збір в розмірі 243,60грн.. 14 квітня 2015 представником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за довіреністю №191114-3/63 від 19.11.2014р. [PERSON] подана заява про уточнення позовних вимог, в якому вона просила стягнути з [PERSON] збитки в розмірі 670,65грн. та судові витрати. Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду від 16 квітня 2015 року позовні вимоги задоволені. З [PERSON] на користь позивача стягнуто збитки за безоблікове користування електричною енергією в розмірі 670,65грн.. Із вказаним рішенням не погодився представник позивача та подав апеляційну скаргу, яка разом з матеріалами справи надійшла до Апеляційного суду Донецької області. В апеляційній скарзі зазначила, що при постановлені рішення про задоволення позовних вимог ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» суд першої інстанції керувався поданими представником підприємства уточненням позовних вимог про перерахунок заборгованості за спожиту електричну енергію від 14.04.2015 року, тобто зменшенням розміру позовних вимог. Проте, судом не звернуто увагу на те, що відповідно до довіреності [PERSON] не мала правових підстав на подання заяви про уточнення позовних вимог від 14.04.2015 року, оскільки не була наділена такими повноваженнями. В довіреності представника [PERSON],виданої генеральним директором ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» 19.11.2014 року за №191114-3/63, за якою остання уповноважена на здійснення представницьких функцій в місцевих загальних судах та в апеляційних судах України, представнику не надано право зменшення розміру позовних вимог. Вказані факти перевищення повноважень представником [PERSON] було встановлено ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» при проведенні службового розслідування, результатом якого є видання наказу №760-ОД від 04.12.2015 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] Факти зменшення позовних вимог було скрито представником, що спричинило майнову шкоду інтересам позивача. На думку позивача, суд першої інстанції не перевірив повноваження представника позивача щодо зменшення позовних вимог, що призвело до постановлення незаконного рішення. Просить рішення Костянтинівського міськрайонного суду від 16 квітня 2015 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в повному обсязі; постановити окрему ухвалу щодо порушень представником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» [PERSON] повноважень, передбачених довіреністю. В судове засідання в режимі відеоконференції зявився представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго»-[PERSON], [PERSON] в судове засідання не зявилася, повідомлена належним чином, про що свідчить телефонограма, отримана особисто її чоловіком [PERSON]Л.(а.с.76). Відповідно до частини 2 ст. 305 ЦПК України, неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Оскільки [PERSON] суду не надала жодного доказу поважності причин неявки у судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлена, то за таких обставин апеляційний суд вважає можливим розглядати справу у її відсутність. Апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Стягуючи з [PERSON] вартість не облікованої електроенергії,суд першої інстанції виходив з того,що відповідачем було допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, представником позивача змінено позовні вимоги в частині розміру суми,яка підлягала стягненню. Разом з тим,такий висновок зроблено в порушення норм матеріального та процесуального права. Із матеріалів справи вбачається, що у грудні 2014 року представник ПАТ «Донецькобленерго» за довіреністю №241-14 «19» від 01.01.2014 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], в якому просив стягнути 6706,45грн. за використання не облікованої електроенергії. 14 квітня 2015 представником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за довіреністю №191114-3/63 від 19.11.2014р. [PERSON] подана заява про уточнення позовних вимог, в якому вона просила стягнути з [PERSON] збиток в розмірі 670,65грн. та судові витрати без надання відповідного розрахунку. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем змінено розмір завданих відповідачем збитків, які складають 670,65грн.. В скарзі представник відповідача за довіреністю №250815-1/63 від 25.08.2015 року зазначила, що зміну представником позивача «ДТЕК Донецькобленерго» [PERSON] у квітні 2015 року позовних вимог до суми 670,65грн. помилково взято судом до уваги, оскільки з наданої цьому представнику довіреності №191114-3/63 від 19.11.2014р. вбачається, що цей представник має обмеження своїх повноважень на ведення справи в суді в частині збільшення-зменшення розміру позовних вимог. З наказу №760-ОД від 04.12.2015 року вбачається, що за порушення трудової дисципліни, а саме за неналежне виконання вимог вказаних локальних правових актів ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» юрисконсульту [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення - оголошено догану на підставі п.1.3.7. Положення про преміювання працівників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» премію за основні результати виробничо-господарської діяльності ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за грудень 2015 року не нараховано. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 44 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності. Із матеріалів справи вбачається, що в судовому засіданні в суді першої інстанції приймав участь представник позивача [PERSON]. Представник діяв на підставі довіреності від 19.11.2014 року, виданої до 31.12.2015 року. Із змісту довіреності вбачається, що представнику надано усі процесуальні права сторони за виключенням збільшення або зменшення розміру позовних вимог. Стягуючи з відповідача 670,65 грн. за безоблікове користування електроенергією,суд першої інстанції не звернув уваги на обєм повноважень представника позивача,що у представника не було повноважень на зменшення розміру позовних вимог. А крім того, в заяві про зменшення розміру позовних вимог було зазначено зовсім іншу особу,яка не є учасником процесу. А тому у суду не було підстав для розгляду спору в межах зменшення позовних вимог. Правовідносини з приводу постачання фізичних осіб електричною енергією регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України Про електроенергетику, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів від 26 липня 1999 року №1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (далі - НКРЕ України) від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика). Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Судом встановлено,що [PERSON] мешкає за адресою: вул. Пятигорська, буд.4, м. Костянтинівка, Донецька область, 85114. 18 серпня 2010 року між позивачем та [PERSON] укладений договір №260210126, відповідно до умов якого енергопостачальник взяв на себе зобовязання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 39,06 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості, а споживач зобовязався оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені договором. Відповідно до п.19 договору споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією. В акті про пломбування та здачі пломб засобів обліку на збереження №481085 від 17.08.2010 року зафіксовано перелік пломб,які були встановлені та передані на збереження [PERSON]. В тому числі на збереження передавалась пломба №01181075, яка встановлена на ячейці силового трансформатора і яку при перевірці було виявлено пошкодженою. Таким чином, судом встановлено, що між сторонами виникли договірні правовідносини. У частині четвертій статті 26 Закону України Про електроенергетику передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. 31 жовтня 2014 року представниками енергопостачальника ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за адресою: вул. Пятигорська, буд.4, м. Костянтинівка, Донецька область під час перевірки було виявлено порушення правил користування електричною енергією для населення та умов договору, а саме, було встановлено пошкодження розрахункового засобу обліку електроенергії: відсутність пломб з обтисками тавр енергопоставщика,установлених в місцях, вказаних у документі, який підтверджує факт опломбування. Відсутня пломба №01181075 на дверях ячейки силового трансформатора,про що складено акт №201552 . Перевірка була проведена в присутності чоловіка [PERSON]- [PERSON], який відмовився підписувати акт. На підставі складеного акту та п 3.1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії,не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, енергопостачальником за порушення пунктів 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення визначено розмір заподіяних збитків у сумі 6706,45 грн. за 33 дні з 29.09.2014 року по 31.10.2014 року, виходячи з добової величини розрахункового споживання електроенергії та дозволеної потужності споживання відповідно до умов договору в 39,06 кВт, оскільки перелік струмоприймачів,приєднаних споживачем до електричної мережі,та режим роботи, як зазначено в акті неможливо встановити в повному обсязі у звязку із недоступом у всі приміщення. Пунктами 48,53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку,розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених п. 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Згідно із ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Аналогічні положення містить п. 48 ПКЕЕН. Відповідно до п. 1.24 Інструкції по складанню актів про порушення правил користування електричною енергією для населення при виявленні порушення необхідно визначити метод розкрадання електроенергії, перевірити працездатність пристрою розкрадання і продемонструвати виявлене порушення споживачеві. В акті ж в якості порушення зафіксовано відсутність пломби №01181075 на дверях ячейки силового трансформатора і не визначено метод розкрадання електроенергії,як того вимагає Інструкція по складанню актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Тобто пошкодження пломб чи втручання споживача в роботу приладів обліку в акті не зафіксовано. Навпаки, представник позивача пояснив,що сам прилад обліку залишався опломбованим і не пошкодженим. Відсутність пломби на дверях ячейки силового трансформатора на його думку могло призвести до втручання споживачем в роботу лічильника. Пунктом 2.1.8 Методики встановлено,що у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується. Положеннями пункту 3.1 Методики зазначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушень Правил, зокрема: -пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому Правилами, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); -пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому Правилами, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; -пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому Правилами, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень Правилами необов'язкове. До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у визначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується. Згідно пунктів 1.2 та 1.3 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів,затвердженого наказом Міністерством палива та енергетики України від 21.06.2003 року №322 застосування цього Положення є обов'язковим для енергопостачальних організацій усіх форм власності та громадян. Експертиза лічильників проводиться у разі наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм. [PERSON] факт втручання в роботу приладів обліку, факт зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку, факт зумисного пошкодження приладів обліку не визнавався. Однак факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку не підтверджений експертизою як того вимагає пункт 3.1 Методики. І така можливість втрачена,оскільки прилад обліку не було знято та не направлено на експертизу в момент перевірки. Представник позивача пояснив,що прилад на експертизу не направлявся,оскільки сам прилад обліку не пошкоджено і був опломбований. Тобто, факту втручання [PERSON] в роботу приладів обліку,що призвело до не облікованого користування електричною енергією та було б підставою для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією при проведені перевірки не встановлено. Виявлена при перевірці відсутність пломби на дверях ячейки силового трансформатора, в якому зберігається опломбований лічильник, сама по собі не є підставою для висновку про втручання споживача в роботу приладів обліку та споживання не облікованої електричної енергії. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини,на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином позивачем не надано доказів виявлення порушення ПКЕЕН, яке полягає у безобліковому споживані електроенергії, встановлення факту крадіжки електроенергії, а також як обертався при включеному навантаженні диск електролічильника, і чи споживалася при цьому електроенергія, оскільки правопорушенням в електроенергетиці є саме факт розкрадання споживачем електричної енергії у разі самовільного підключення і споживання електроенергії поза межами приладів обліку, адже за відсутності факту розкрадання електроенергії відсутні і підстави для цивільно-правової відповідальності у вигляді стягнення збитків, які, так як і ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 Правил передбачають умову для настання такої відповідальності. Крім того, в пункті 53 Правил користування електричною енергією для населення, зазначено,що споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. Однак розгляд комісією акту про порушення відбувся за відсутності споживача і при відсутності даних про його повідомлення. В акті про порушення Правил було зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 26.11.2014 року. Між тим, перевірка проводилася у відсутність споживача, а присутній при перевірці чоловік споживача відмовився від підписання акту, про що комісією зроблено відповідний запис. Таким чином,позивачем не надано допустимих доказів про належне сповіщення споживача про час і дату засідання комісії. За таких обставин рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову в задоволенні позову.

Outcome: partial