Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-26 00:00:00

30. 09. 2014 року позивач за первісним позовом [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер її батько [PERSON], заповіту за життя не склав, а [INFO] померла її баба [PERSON], яка також заповіту не залишила. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS], та права на земельну частку (пай), розміром 5,68 умовних кадастрових гектарів, розташований на території Писарівської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області. Постановою нотаріуса Другої синельниківської державної нотаріальної контори від 22. 07. 2014 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON], оскільки є спадкоємець першої черги. У баби позивача було троє дійте: [PERSON] (батько позивача, який помер [INFO]; [PERSON], який помер [INFO]), [PERSON]. Дід позивача [PERSON] помер [INFO] У батька позивача [PERSON], окрім неї [PERSON] є син - [PERSON], [INFO], а у дядьки [PERSON] - син [PERSON]. Позивач просить суд визнати за нею право приватної власності на ? частину житлового будинку, господарських будівель та споруд, розташованих за адресою: [ADDRESS] та ? частину земельної частки (паю), розташованої на території Писарівської сільської ради Дніпропетровської області, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], [INFO]. Позивач до початку проведення судового засідання надала суду заяву щодо зміни заявлених вимог шляхом зменшення оспорюваної частки у спадковому майні після смерті [INFO] [PERSON] з ? на 1/6 частину вищезазначеного нерухомого майна. Просила суд задовольнити змінені позовні вимоги, а розгляд справи здійснити без її присутності. Представник за первісним позовом відповідача у судове засідання не з'явився, але до початку його проведення надав суду заяву про можливість по невідомим суду обставинам, про причини своєї неявки завчасно суду не повідомив. Представник третьої особи без самостійних вимог за первісним позовом [PERSON] - [PERSON] до початку судового засідання надав суду заяву, у якій зазначив, що не заперечує проти задоволення позову, а також про можливість розгляду справи за його відсутності. Під час розгляду справи третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: [PERSON], яка діє в інтересах неповнолітнього [PERSON], звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON], третя особа: [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що неповнолітній [PERSON] є внуком померлої [PERSON] За життя остання заповіту не залишила. Батько неповнолітнього [PERSON] - [PERSON], який був сином спадкодавця, помер [INFO]. В зв'язку із зазначеним неповнолітній [PERSON] повинен спадкувати ту частку спадщини, яка належала б за законом його батьку. Тобто в даному випадку 1/3 частину спадкового майна, оскільки у спадкодавця було ще двоє дітей: [PERSON] третя особа без самостійних вимог у даній справі), [PERSON], який помер [INFO] але має двох дітей. Просить суд визнати за [PERSON] право власності на 1/3 частину житлового будинку, господарських будівель та споруд, розташованих за адресою: [ADDRESS] та 1/3 частину земельної частки (паю), розташованої на території Писарівської сільської ради Дніпропетровської області, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], [INFO]. До початку проведення судового засідання представник неповнолітнього [PERSON] - [PERSON], яка є третьою особою з самостійними вимогами щодо предмета спору за первісним позовом, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Зустрічні позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору за первісним позовом [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою про визнання права власності в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер його батько [PERSON], а [INFO] померла його баба [PERSON], яка заповіту не залишила. Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок та земельну ділянку, що розташовані по [ADDRESS]. На день смерті баби - [PERSON] був неповнолітнім, про відмову від прийняття спадщини не заявляв, так як вважається таким, що прийняв спадщину незалежно від подання заяви до нотаріальної контори, згідно ч. 4 ст. 1268 ЦК України. У його баби [PERSON] було троє дітей: [PERSON], який помер [INFO] (батько [PERSON]), [PERSON] (помер [INFO]) та [PERSON] (третя особа за первісним позовом). У батька даного позивача, тобто [PERSON] є ще дочка [PERSON], що є позивачем за первісним позовом, у його дядька [PERSON] є син [PERSON], [INFO], інтереси якого представляє його мати [PERSON]. В зв'язку із викладеним просить суд визнати за ним за правом представлення право власності на 1/6 частину житлового будинку, господарських будівель та споруд, розташованих за адресою: [ADDRESS] та 1/6 частину земельної частки (паю), розташованої на території Писарівської сільської ради Дніпропетровської області, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], [INFO], а також здійснити розгляд справи за його відсутності. Суд, дослідивши докази, викладені в письмових матеріалах справи, давши їм належну оцінку, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Копією свідоцтва серії [NUMBER] виданого 12 червня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Синельниківському району реєстраційної служби Синельниківського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області, підтверджується факт смерті [INFO] [PERSON]. Судом встановлено, що спадкодавець на день смерті володіла на праві власності наступним майном: - згідно Свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок від 15 січня 1999 року - жилим будинком в цілому та належними до нього будівлями та спорудами, розташованим у [ADDRESS], на підставі рішення №46 виконкому Писарівської сільської Ради народних депутатів від 24 грудня 1998 року, - відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку (Серія [NUMBER], зареєстрованого за [NUMBER], виданого на підставі розпорядження голови Синельниківської районної державної адміністрації №263-р від 15. 04. 2003 року - земельною ділянкою площею 7,470 гектарів у межах згідно з планом, розташованою на території Писарівської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Матеріалами справи встановлено, що батько позивача за первісним позовом [PERSON] та третьої особі із самостійними вимогами за зустрічною позовною заявою [PERSON] - [PERSON], який був сином спадкодавця [PERSON] - помер [INFO] (Свідоцтво про смерть Серії [NUMBER]), а батько неповнолітнього [PERSON], інтереси якого представляє його мати [PERSON] за зустрічною позовною заявою - [PERSON], який був сином спадкодавцю [PERSON] помер [INFO] (Свідоцтво про смерть Серія [NUMBER]. Із зазначеного вище вбачається, що як позивач за первісним позовом [PERSON], так і позивачі за зустрічними позовними заявами, неповнолітній [PERSON] та [PERSON] є внуками спадкодавця [PERSON], та визначені такими, що здійснюють спадкування за правом представлення, тобто вони спадкують ту частку спадщини, яка належала їх батькові відповідно, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Тому, враховуючи те, що [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрою та братом між собою їх частка у спадщині підлягає розподілу у рівних частинах, тобто по 1/6 кожному, а частка неповнолітнього [PERSON] складає 1/3 від майна, що успадковується. Згідно ч. 4 ст. 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 цього Кодексу. Судом встановлено, що спадкоємці [PERSON], [INFO] (паспорт Серія [NUMBER], [PERSON], [INFO] (свідоцтво про народження серія [NUMBER] на момент відкриття спадщини, тобто станом [INFO] були неповнолітніми, а значить такими, що прийняли спадщину у відповідній частині належній кожному із них. Як вбачається із наданої суду копії спадкової справи №380/2013 до майна померлої [INFO] [PERSON], спадкоємець [PERSON] звернулися до нотаріальної контори у визначений Законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Однак, Постановою державного нотаріуса Другої синельниківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 22. 07. 2014 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, тому що після смерті [INFO] [PERSON] є спадкоємець першої черги за законом. Зазначена обставина знайшла своє підтвердження під час розгляду справи. Так, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору за первісним позовом [PERSON] дійсно є сином спадкодавця, який своє право реалізує шляхом подання до нотаріальної контори відповідної заяви про прийняття спадщини в належній йому частині після смерті [INFO] матері [PERSON] Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року зазначено, що обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права на нерухоме майно, що знаходиться на території України, фізичних та юридичних осіб, держави, територіальних громад, іноземців та осіб без громадянства, іноземних юридичних осіб, міжнародних організацій, іноземних держав, а саме: 1) право власності на нерухоме майно. Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. З огляду на те, що при зверненні як позивача за первісним позовом так і позивачів за зустрічними позовними заявами, останні не сплатили в повному обсязі судовий збір згідно визначених часток про визнання за ними права власності на земельну ділянку (пай), тому суд вважає за необхідне здійснити дане стягнення з приводу доплати належної суми судового збору. Таким чином, суд дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом та за зустрічними позовними заявами підлягають задоволенню, як законно обґрунтовані та підтверджені документально. На підставі викладеного,

Outcome: approved