Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-16 00:00:00

29 травня 2014 року [PERSON] звернувся до суду із даним позовом, яким просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду, заподіяну залиттям квартири у розмірі 720,00 гривень, моральну шкоду в розмірі 10000,00 гривень, витрати з проведення експертного дослідження в розмірі 250,00 гривень, . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є співвласником квартири розташованої за адресою : [ADDRESS]. 04 вересня 2013 року внаслідок аварійної ситуації у квартирі [PERSON], відбулося залиття належної позивачу квартири, а саме : водою залито стелю ванної кімнати [PERSON] Вказане встановлено та засвідчено актом № 59 від 04 вересня 2013 року, складеного та підписаного начальником ЖКВ-2 Гученко Т.В., головним інженером Бишовець Є.М. та позивачем. Згідно звіту про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкодженої стелі ванної кімнати у квартирі [ADDRESS] станом на 10.04.2014 року розмір матеріальних збитків складає 720,00 гривень. Вартість дослідження, відповідно до квитанції, становить 250 грн.. Крім того зазначив, що неправомірними діями відповідача йому завдано моральну шкоду, що полягає у розладі нормального життя, нервової напруги та переживань, з приводу втрачених якостей житла, необхідності вчиняти дії пов'язані з проведенням відновлювального ремонту квартири та неможливості врегулювання питання мирним шляхом. Розмір завданої моральної шкоди оцінює в розмірі 10000,00 гривень. У судове засідання позивач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, не зявився. Через канцелярію суду подав заяву разом з додатками, якою позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, розгляд справи здійснити у його відсутність. Відповідач в судове засідання не зявився, заяв чи клопотань на адресу суду не направив. Двічі від [PERSON] повернулися конверти за закінченням терміну зберігання, у зв'язку з чим суд приходить до висновку про навмисне ухилення відповідачем від отримання кореспонденції, направленої судом на його адресу. За таких обставин відповідач вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Дослідивши подану позивачем заяву разом з додатками та матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивачу разом з [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS]. Наведене підтверджується технічним паспортом за реєстровим номером 21695 на вказану квартиру (а.с.8-9). Згідно довідки форми № 3 виданої 07 серпня 2014 року за № 83 Філією державного підприємства МОУ «Укрвійськбуд» « 135 домобудівельний комбінат» власником особового рахунку кватири [ADDRESS] є [PERSON] 04 вересня 2013 року внаслідок аварійної ситуації в квартирі [PERSON], відбулося залиття належної позивачу квартири, а саме : водою залито стелю ванної кімнати [PERSON] Вказане встановлено та засвідчено актом № 59 від 04 вересня 2013 року, складеного та підписаного начальником ЖКВ-2 Гученко Т.В., головним інженером Бишовець Є.М. та позивачем. Відповідача усно попереджено про необхідність усунення аварійної ситуації у належній йому квартирі (а.с. 10). Згідно із Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої та холодної води і водовідведення мешканець квартири несе повну відповідальність за інженерні комунікації, які розташовані у його квартирі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі, особою, яка її завдала. Якщо особа доведе, що шкода завдана не з її вини, то вона звільняється від її відшкодування. Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься у додатку № 4 до зазначених Правил. Відповідно до типового акту та роз'яснень Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття в акті залиття квартири повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвище, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно з ст.ст.10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Наявність або відсутність вини встановлюється на підставі доказів сторін, якими відповідно до ч.2 ст.57 ЦПК України є пояснення сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, висновків експертів. Обовязок по доказуванню відсутністі своєї вини відповідно до вимог ч.2 ст.1166 ЦК України покладається на заподіювача шкоди. Акт про залиття квартири від 04 вересня 2013 року є належним та допустимим доказом, при цьому відповідачем не надано доказів, які б спростовували висновки наведені в ньому. Враховуючи ту обставину, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] та особою, що винна у заподіянні шкоди позивачам шляхом залиття водою ванної кімнати в квартирі [PERSON], суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення майнової шкоди саме з відповідача. Згідно звіту ПП «Авто-експрес» про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт оздоблення пошкодженої стелі ванної кімнати у квартирі [ADDRESS] станом на 10.04.2014 року розмір матеріальних збитків складає 720,00 гривень (а.с. 11-34). Вартість вищевказаного дослідження, здійсненого суб'єктом оціночної діяльності, становить 250 грн. Наведене підтверджується квитанцією № 7823271 від 11 квітня 2014 року (а.с. 35). Суд приймає за основу вказаний у вищевказаному звіті ПП «Авто-експрес» розмір майнової шкоди, оскільки він проведений та підтверджений належним чином. Згідно п. 3 ч.2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Частиною 1 ст.1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової ) шкоди» у абз. 2 п. 5 роз'яснено, що суд має з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння потерпілому моральних чи фізичних страждань, за яких обставин і якими діями (бездіяльністю) вони завдані, ступінь вини заподіювача, яких моральних чи фізичних страждань зазнав потерпілий, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі він оцінює пов'язані з ними витрати та з чого при цьому виходить, а також інші обставини, які мають значення для вирішення. При визначенні розміру моральної шкоди судом враховано небажання відповідача добровільно відшкодувати завдану шкоду, а також ту обставину, що позивач для захисту порушеного права був змушений витрачати свій час для збирання доказів, нести витрати на оплату експертного дослідження та, як наслідок, звертатися до суду. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що [PERSON] завдана моральна шкода, яка повинна бути компенсована відповідачем в розмірі 500,00 гривень. В іншій частині сума моральної шкоди є завищеною, на думку суду і необґрунтованою. Згідно п. 5 ч. 3 ст. 79 ЦПК України до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи належать витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи. Враховую вказане, суд вбачає підстави для задоволення позовної вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача витрат, понесених на проведення експертного дослідження в сумі 250,00 гривень. Судові витрати в справі, а саме суму судового збору за подання позовної заяви про відшкодування моральної шкоди з ціною позову до 5 розмірів мінімальної заробітної плати в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 243,60 грн. та за подання позовної заяви майнового характеру у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 243,60 грн. відповідно до ст. 88 ЦПК України, - слід стягнути з відповідача на користь держави Україна, оскільки позивач звільнений від їх сплати. На підставі викладеного та

Outcome: partial