Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-06 00:00:00

31 жовтня 2019 року позивач ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Виробничого структурного підрозділу Бердянського міськрайонного району електричних мереж звернулось до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії. Позов мотивує тим, що при перевірці 12.01.2019 року за адресою мешкання [PERSON] та [PERSON] було встановлено самовільне підключення електроводонагрівача до електромережі іншого власника мереж з порушенням схеми обліку. Просив стягнути в солідарному порядку з [PERSON] та [PERSON] заборгованість по сплаті вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 41369,94 грн. та сплачений судовий збір Представник позивача в судове засідання 07.06.2021 року не з`явився. Подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились. Представник відповідача [PERSON] адвокат Дон В.О. в судове засідання 07.06.2021 року не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив в задоволені позову відмовити. Свідок [PERSON] , суду показав, що працює у ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Виробничого структурного підрозділу Бердянського міськрайонного району електричних мереж та ним був підписаний акт про порушення. Так, при проведенні рейдових заходів було виявлено порушення, а саме самовільне підключення до електричної мережі, що не є власністю електропостачальника, з порушенням схеми обліку накидом з фазного проводу ПЛ в підвал та гараж будинку мідним проводом. Він був присутній при виявлені порушення та при складанні акту. Свідки не залучалися, а службові фото наразі надати не представляється можливим з огляду на те, що у комп`ютерній базі відбувся збій і фото фіксацію відновити не вдалося. Суд, приймаючи до уваги заяви сторін, допитавши свідка, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне. З акту про порушення № 00143255 від 12.01.2019 року, вбачається, що відповідач [PERSON] здійснила самовільне підключення до ел.мережі, що не є власністю електропостачальника, з порушенням схеми обліку накидом з фазного проводу ПЛ в підвал та гараж будинку мідним проводом та використанням контуру заземлення. В примітках до акту зазначено, що до акту про порушення додаються службові фото та акт упаковки проводу без обліку. Крім того, в наведеному вище акті про порушення зазначено, що споживачу необхідно прибути на комісію з розгляду складеного акта, яка відбудеться 08.02.2019 року о 10.00 годині (а.с. 9) Разом з тим, матеріали справи не містять та не додано до позовної заяви службових фото, акт упаковки проводу, що унеможливлює встановити фактичні обставини складення акту про порушення та наявність протиправних дій чи бездіяльності відповідачів по справі. Суд звертає увагу, що при складані Акту про порушення ПРРЕЕ працівниками позивача не дотримано вимоги вказаних правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, зокрема: - під час складання Акта представниками Бердянського ММРЕМ не виявлено місце підключення до відповідних електричних мереж та не зазначено дане місце в Акті; - в Акті взагалі не зазначено пункт ПРРЕЕ, який було порушено споживачем; - в Акті відсутня інформація про фактичне навантаження електричної мережі, що було на момент його складання; - в Акті не зазначено час роботи струмоприймачів, що не дає можливість здійснити належним чином розрахунок вартості електроенергії; - в Акті відсутня інформація про те, чи застосовувалися будь-які спеціальні технічні засоби або здійснювався частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів для виявлення місця самовільного підключення. Крім того, перерахунок за спожиту електричну енергію повинен бути проведений з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Суд критично ставиться до показів свідка, якого було допитано в судовому засіданні, так як він являється працівником позивача по справі. Разом з тим, в Акті про порушення зазначено, що споживачу необхідно прибути на комісію з розгляду складеного акту про порушення 08.02.2019 року за адресою [ADDRESS] о 10.00 годині. Однак, згідно протоколу № 542, засідання комісії відбулося 25.01.2019 року. Абзацом 5 п. 8.2.6 ПРРЕЕ встановлено, що споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Проте, матеріали справи не містять належного повідомлення споживача про виклик на засідання комісії, що відбулося 25 січня 2019 року. Лист [PERSON] від 15.01.2019 року суд не розглядає як доказ належного повідомлення про таку дату та час. Та обставина, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» правильно провело розрахунок обсягу необлікованої електричної енергії відповідно до пункту 3.3 Методики, не позбавляє його обов`язку довести сам факт порушення з боку споживача та причинно-наслідкового зв`язку між порушенням і споживанням необлікованої електричної енергії (крадіжка електричної енергії). Крім того, позивачем заявлено вимоги до [PERSON] та [PERSON] , однак матеріали справи не містять жодного доказу, що порушення відбулося саме з вини або [PERSON] , або [PERSON] , як не містять і доказів того, що будь з ким з них укладено договір про постачання електричної енергії або приєднання до договору про постачання електричної енергії. Відповідно до ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд вважає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження обставин позовної заяви. Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). На підставі викладеного та

Outcome: dismissed