Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-11 00:00:00

31.05.2018позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на квартиру та земельну ділянку в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що після смерті її матері - [PERSON] , яка померла [INFO] відкрилась спадщина на квартиру розташовану за адресою: [ADDRESS] , та на земельну ділянку площею 0,0487 га., кадастровий номер 1825855100:01:001:0858 розташовану за вищевказаною адресою. Позивач є спадкоємцем першої черги, крім неї спадкоємцем за законом є [PERSON] . В нотаріальному порядку оформити свої спадкові права позивач не може після смерті матері у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, тому змушена звернутись до суду. Сторони у судове засідання не з`явились. Від позивача до суду надійшла заява, в якій вона просить справу розглядати без її участі, позов підтримує повністю. Відповідач до суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій одночасно зазначила, що позов визнає повністю. На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, дослідивши та оцінивши докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до наступного висновку. Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України (надалі по тексту ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом мають особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Чуднівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській бласті від 25.01.2017 (а.с.13 на звороті). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , матір`ю [PERSON] , [INFO] , вказана [PERSON] (а.с.12 на звороті). Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 16.02.1997, [PERSON] зареєструвала шлюб із [PERSON] та змінила прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.12 на звороті). Таким чином, в документах містяться розбіжності, в актовому записі про народження позивача її прізвище та прізвище її батьків записане як « [PERSON] », в свідоцтві про смерть спадкодавця її прізвище значиться як « [PERSON] », у свідоцтві про укладення шлюбу прізвище позивача вказане як « [PERSON] ». Судом встановлено, що квартира розташована за адресою: [ADDRESS] , та земельна ділянка площею 0,0487 га., кадастровий номер 1825855100:01:001:0858, яка знаходиться за зазначеною адресою, належать на праві власності [PERSON] , що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень №33902586 від 20.02.2015, №39246107 від 17.06.2015 (а.с. 6, 8) Відповідно до довідки №909 від 07.05.2018, виданої виконавчим комітетом Чуднівської міської ради Житомирської області, [PERSON] , яка померла [INFO] на день смерті жила і була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] сама (а.с.12). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, що підтверджується листом №52/01-16 від 07.02.2019, інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №55032844 від 07.02.2019, наданими на запит суду Чуднівською державною нотаріальною конторою (а.с.39-40). Як вбачається з тексту позовної заяви позивач не прийняла спадщину, цю обставину суд вважає встановленою та такою, що згідно ч.1 ст.82 ЦПК України не підлягає доказуванню, доказів про прийняття спадщини позивачем матеріали справи не містять, тому право на спадщину у позивача не виникло. Відповідно до ч.ч.1,3 ст.1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням. Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Доказів того, що [PERSON] є спадкоємцем за законом, позивачем не надано, тому суд не може вважати її належним відповідачем по справі. Відповідно до положень статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Як вбачається з матеріалів справи, клопотань від позивача про заміну первісного відповідача належним відповідачем Чуднівською міською радою Житомирської області до суду не надходило, суд позбавлений можливості з власної ініціативи залучати до участі у справі співвідповідача чи замінювати первісного відповідача належним відповідачем. З урахуванням вказаних обставин у задоволенні позову слід відмовити. На підставі наведеного вище та

Outcome: dismissed