Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-18 00:00:00

30.06.2016 позивач в своїх інтересах та в інтересах [PERSON] звернулись до суду з позовом до Слов'яносербської селищної ради Луганської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги обгрунтовує тим, що [INFO] померла їх мати [PERSON], постійна мешканка [ADDRESS]. Померла заповіла в рівних частинах все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що її належне на день смерті і на що вона за законом матиме право. Заповіт посвідчено Дептівською сільською радою Конотопського району Сумської області 20.01.1999 року. Після її смерті відкрилась спадщина на: - земельну ділянку площею 4,03 гектарів у межах згідно з планом, яка розташована на території Дептівської сільської ради, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належну померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серія [NUMBER] від 27.12.1999 року. Зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №421. Вони являються спадкоємцями за заповітом. Інших спадкоємців не має. У зв'язку з тим, що у 2015 році вони обидва проживали на непідконтрольній українській владі території, де проводилися бойові дії, вони не змогли в шести місячний строк подати заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. В державній нотаріальній конторі їм було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину в зв'язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, в зв'язку з чим вони звернулися до суду для вирішення питання про визначення строку для прийняття спадщини. Позивач в своїх інтересах та в інтересах [PERSON] в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи у їх відсутність, позов підтримав у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином - через опублікування оголошення на офіційному веб-порталі «Судова влада України» та в газети «Урядовий кур'єр» від 13.09.2016 №171. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Тому зі згоди позивача суд вважає можливим провести заочний розгляд справи у відсутність сторін та ухвалити заочне рішення у справі, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. 19.09.2016, згідно ст.225 ЦПК України, без виходу суду до нарадчої кімнати, постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. В силу положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно зі ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 18 червня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис №822 (а.с. 9). За час свого життя [PERSON] склала заповіт, який посвідчено секретарем виконкому Дептівської сільської ради Конотопського району Сумської області за яким, все її майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалось і взагалі все те, на що вона за законом має право і що буде належати їй на момент смерті заповіла своїм дітям [PERSON] та [PERSON] у рівних частках. (а.с.10). Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Як вбачається з матеріалів справи спадкодавець [PERSON] померла [INFO] отже, граничний строк для подання заяви про прийняття спадщини відповідно до ст. 1270 ЦК України сплинув. Позивачі в даний строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернулися у зв'язку з тим, що у 2015 році вони проживали на непідконтрольній українській владі території, де проводилися бойові дії, вони не змогли в шести місячний строк подати заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24 червня 2016, позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вони не звернулися у встановлений шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори на майно, яке залишилося після померлої матері [PERSON] (а.с.11). Таким чином, судом встановлено, що у визначений законом шестимісячний строк позивачі не подали заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини, у зв'язку із чим не може оформити належним чином свої спадкові права. Заявляючи вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивачі посилаються на те, що раніше не звернулися з заявою про прийняття спадщини через те, що у 2015 році проживали на непідконтрольній українській владі території, де проводилися бойові дії, в зв'язку з чим пропустили строк для прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Зважаючи на те, що позивачі по справі є єдиними спадкоємцями за заповітом, завжди мали намір прийняти спадщину, але через те, що у 2015 році вони проживали на непідконтрольній українській владі території, де проводилися бойові дії, в зв'язку з чим пропустили строк для прийняття спадщини, на думку суду, можливо визнати поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки в позасудовому порядку, будь-яким іншим способом, реалізувати своє право на зазначену спадщину не має.

Outcome: approved