Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-28 00:00:00

29 грудня 2016 року до суду звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи його тим, що 13.03.2015 року помер її батько [PERSON]. Після його смерті залишилося спадкове майно, що складається з житлового будинку, що розташований за адресою Полтавська область, Решетилівський район, с.Братешки, вул.Степова, 59 та земельної ділянки площею 4.98 га, що розташована на території Другої Лиманської сільської ради, Решетилівського району, Полтавської області. Ще за життя [PERSON] склав заповіт, яким вищевказане майно заповів їй та її рідній сестрі [PERSON] в рівних частках. Про існування заповіту вона дізналися вже після сплину шестимісячного строку, який необхідний для подання заяви про прийняття спадщини. В зв»язку з чим нею було пропущено даний строк. Тому просила суд, визначити їй додатковий строк два місяця для подання заяви до Другої Полтавської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, відкритої 13 березня 2015 року після смерті батька [PERSON]. 14.03.2017 року [PERSON] було подано позовну заяву, в якій вона просила суд, визначити їй додатковий строк два місяця для подання заяви до Другої Полтавської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, відкритої 13 березня 2015 року після смерті батька [PERSON]. В судовому засіданні представник позивачів [PERSON] та [PERSON]В за дорученням [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з»явилася, попередньо надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала, щодо їх задоволення не заперечувала. Заслухавши думку представника позивачів [PERSON] та [PERSON]В за дорученням [PERSON] та враховуючи наявність у справі достатніх доказів, суд приходить до висновку про розгляд справи за відсутності сторін, що не з»явилися в судове засідання. Суд, заслухавши представника позивачів [PERSON] та [PERSON]В за дорученням [PERSON], вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 13 березня 2015 року помер [PERSON], що підтверджується копію свідоцтва про смерть серії І-КЕ № 293185, актовий запис №378 (а.с.8). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, що складається з житлового будинку, що розташований в с.Братешки, Решетилівського району Полтавської області, вул. Степова, 59, який належав померлому згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 25.12.1997 року (а.с.9) та земельної ділянки площею 4,98 га, яка розташована на території Другої Лиманської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, кадастровий номер 5324281500000010431, що належала [PERSON] згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ПЛ №158980 від 20.10.2003 року (а.с.11). Крім того, судом встановлено, що ще за життя, а саме: 15.12.2012 року [PERSON], склав заповіт, яким все належне йому майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належатиме йому на день смерті і на що він згідно законом матиме право повністю заповів [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], в рівних частка кожній (а.с.38). Також судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] в шестимісячний термін не прийняли спадщину, так як не знали про існування заповіту, в звязку з чим ними був пропущений строк для прийняття спадщини встановлений чинним законодавство. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачі пропустили встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини. Спадщина на даний час ніким не прийнята. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивачі не подали своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки тривалий час не знали про існування заповіту. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивачі пропустили строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцями поважними, а позов задовольнити і визначити їм додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved