Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-27 00:00:00

30 червня 2020 року [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із позовом до Шосткинської міської ради Сумської області в якому просить визначити додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначив, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, що складається з належної їй на праві власності квартири, що знаходяться в місті Шостка Сумської області. За життя [PERSON] заповіту не складала. Позивач зазначає, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини, того що строк для прийняття спадщини припав на встановлений в країні карантин. Вважав, що зможе оформити спадщину після виходу країни з карантину. В подальшому при зверненні позивача до нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після матері, в зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, до суду надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Не заперечує проти ухвалення рішення в підготовчому засіданні. (а.с.19) Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в підготовче засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає. (а.с.18) Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 29 лютого 1964 року, місце реєстрації - Інгулецьк р/ЗАГС міста Кривий Ріг Дніпропетровської області, [PERSON] народився [INFO] , актовий запис №216, та його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.4) Із свідоцтва про право власності на житло від 11 серпня 1998 року, вбачається, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] . (а.с.5) Право власності за [PERSON] також зареєстровано в Шосткинському міськ-районному бюро технічної інвентаризації, номер витягу №15300402 від 19.07.2007.(а.с.6) Згідно із довідкою №12 Комунального підприємства промислово-виробниче об`єднання «Енергія» від 03.06.2020, [PERSON] проживала та була зареєстрована з 1989 по 14.09.2019 (день смерті) за адресою: [ADDRESS] . (а.с.7) Із свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 17 вересня 2019 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] , про що 17 вересня 2019 року складено відповідний актовий запис за №848. (а.с.9) Після [PERSON] , яка померла [INFO] , відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно, яке, як було зазначено вище, спадкоємцями прийнята не була. Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ст. 1223 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі викладеного, враховуючи те, що позивач мав поважну причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини - введення карантину з 12 березня 2020 року, що могло обмежити здатність позивача своєчасно, в строк до 14 березня 2020 року, подати заяву про прийняття спадщини після матері [PERSON] , яка померла [INFO] , представник відповідача позов визнає, відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі ст. 1217, 1218, 1261, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 200, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved