Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-17 00:00:00

31 січня 2019 року до суду надійшла зазначена позовна заява. В позовних вимогах позивач просить: стягнути з відповідача на користь позивача 9306,96 грн. заборгованості за спожиту електроенергію, 540,99 грн. - 3% річних та інфляційної складової боргу. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач проживає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», відповідно до укладеного між ним та відповідачкою договору №03001523013. Як зазначає позивач, відповідачка не проводить оплату за використану електроенергію, внаслідок чого утворився борг станом на 01 жовтня 2018р., який становить - 9306,96 грн., а тому, оскільки відповідачка у добровільному порядку борг не погашає, позивач звернувся до суду за його примусовим стягненням, разом із інфляційними втратами і 3% річних. В судове засідання представник позивача не з`явився, до суду надійшло клопотання, в якому він просить слухати справу за його відсутності та зазначає, що заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачка, про час та місце розгляду справи була повідомлена в установленому законом порядку, в судове засідання не з`явилася, поважності причин неявки суду не повідомила, свого представника до суду не направила. У встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження строк, відповідачка відзив на позов не подала. Відповідно до вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд, враховуючи вимоги статей 223 та 280 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та представника позивача та ухвалив про заочний розгляд справи. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, врахувавши заяву сторони позивача, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, відповідачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом по право власності від 16.11.2010 року, яке видане Головним управлінням Житлового забезпечення ВО КМР (КМДА). Крім того, 17.06.2011 року між ПАТ «Київенерго» та [PERSON] було укладено договір №03001523013 про користування електричною енергією. Разом з тим, вбачається, що у зв`язку з прийняттям рішення Загальними зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 року, на підставі Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо реорганізації ПАТ «Київенерго», шляхом виділу з нього ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», правонаступником усіх прав та обов`язків в частині пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності по передачі енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування нею є - ПАТ «ДТЕК Київські електромережі». Водночас, відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999р. № 1357 (далі по тексту - Правила), останніми врегульовано відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками. Згідно вказаних правил, позивач, як енергопостачальник, постачав електричну енергію в необхідних споживачу обсягах, а споживач мав оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами). Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Згідно з п.п. 19, 21 Правил розрахунки населення за спожиту електричну енергію за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Згідно з п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із розрахунком, заборгованість відповідачки за спожиту нею електричну енергію, відповідно до показників електролічильника, який встановлений в квартирі за адресою: [ADDRESS] , станом на 01 жовтня 2018 р. складає - 9306,96 грн., 540,90 грн. - 3% річних та інфляційна складова боргу. Згідно з п. 28 Правил, у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність. Проте вищезазначених дій відповідач не вчиняв. Пунктом 27 Порядку передбачено, що у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі. За змістом ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за фактичну спожиту нею електроенергію в розмірі - 9306,96 грн.; 3% річних та інфляційну складову боргу в сумі - 540,99 грн. Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.

Outcome: approved