Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-14 00:00:00

30.12.2016 року до суду звернулася [PERSON] з позовом до ФОП [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, мотивуючи позов тим, що 15.07.2016 між нею та ФОП [PERSON] було укладено договір підряду, згідно умов якого замовник доручає, а підрядник зобовязується на власний ризик виконати у відповідності до умов цього договору роботу, а саме виконання будівельно-оздоблювальних робіт по житловому будинку за адресою вул. Білоцерківська, 12. Згідно завдання замовника, останній зобовязується прийняти цю роботу та оплатити її. Кінцевим терміном виконання робіт та надання акту виконаних робіт з відповідними додатками та калькуляцією є 15.09.2016 року. Станом 29.12.2016р. договір невиконаний, акт виконаних робіт не наданий, а виконавець переховується. В звязку з чим просила суд стягнути з ФОП [PERSON] на її користь в рахунок відшкодування матеріальної та моральної шкоди заборгованість в розмірі 685000 грн. та сплачений при подання позовної заяви судовий збір. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник [PERSON] не зявилися, попередньо надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, щодо винесення заочного рішення не заперечують. Відповідач ФОП [PERSON] в судове засідання не зявилася, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася, про причини неявки суд не повідомила, заяв чи клопотання про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за її відсутності на адресу суду не надходило. За наявності у справі достатніх доказів, суд приходить до висновку, про розгляд справи за відсутності сторін, що не зявилися в судове засідання з постановленням заочного рішення. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 15.07.2016 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено договір підряду (а.с.8а). Згідно пункту 1 даного договору, замовник доручає, а підрядник зобовязується на власний ризик виконати у відповідності до умов цього договору роботу, а саме виконання будівельно-оздоблювальних робіт по житловому будинку за адресою вул. Білоцерківська, 12, згідно завдання замовника, а замовник зобовязується прийняти цю роботу та оплатити її. Пунктом 8.1 передбачено, що кінцевим терміном виконання робіт та надання акту виконаних робіт з відповідними додатками та калькуляцією є 15.09.2016 року. Крім того, судом встановлено, що 29.12.2016р. договір підряду від 15.07.2016 року не виконано, акт виконаних робіт не надано. Пунктом 8.1. умов договору визначено строк виконання робіт по даному договору починаючи з 15.07.2016 року до 15.09.2016 року. Пунктом 11.1. умов договору передбачено відповідальність підрядника за несвоєчасне виконання робіт (пеня у розмірі 0,1% за кожен день простроченим від вартості невиконаних робіт). Згідно висновків експертного будівельно-технічного дослідження від 24.10.2016 ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» виконані будівельно-монтажні роботи по влаштуванню монолітного залізобетонного цоколю фундаменту житлового будинку за адресою: вул. Білоцерківська, 12, м.Полтава не відповідають нормам чинним у галузі будівництва, обєкт будівництва значно перевищує допустимі відхилення, передбачені вимогами чинних ДБН. Більш того, відповідно до Технічного висновку експерта на фундаменти під житловий будинок №12 по вул. Білоцерківській в м. Полтаві від 25.10.2016 роботи по влаштуванню фундаментів виконувались без дотримання вимог будівельних норм, як по заглибленню фундаментів, так і по їх виконанню, не дотримані горизонтальні та вертикальні розміри, відсутні акти на приховані роботи. Технічною експертизою встановлено, що фундаменти на віссях 4,5 непридатні для навантаження їх стінами. Найбільш навантажений фундамент навколо осі 3, ледь-ледь тримає свою вагу і неспроможний тримати додаткове навантаження. Бокові банкетки фундаментної плити можуть вступати в роботу лише при початку осадки будинку і при їх відмінній якості при зчепленні з існуючою плитою. Тобто зазначені будови підлягають обовязковому демонтажу і заливки іншої фундаментної конструкції відповідно до вимог ДБН. Термін дії договору підряду сплинув 15.09.2016 року, однак ФОП [PERSON] не виконала його умов та не передала вчасно Акт здачі-прийому виконаних робіт. 26.10.2016 року позивачем на адресу ФОП [PERSON] направлено претензію про повернення коштів та з пропозицією зустрітись для улагодження конфлікту цивілізованим шляхом. Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов'язанням є правовідносини, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Згідно статті 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами. Частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно з ч.1 ст. 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Частиною першою статті 877 Цивільного кодексу України встановлено, що підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Судом встановлено, що підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. У статті 857 Цивільного кодексу України визначено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Статтею 858 Цивільного кодексу України передбачено, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк, пропорційного зменшення ціни роботи, відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Згідно зі ст. 859 Цивільного кодексу України, якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов'язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду. Статтею 883 Цивільного кодексу України передбачено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об'єкту, якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) /стаття 610 Цивільного кодексу України/. Положеннями статті 611 Цивільного кодексу України визначено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки; відшкодування збитків. Згідно ч. 1, 2 статті 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобовязання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Статтею 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Ч.1 ст. 1209 ЦК України встановлено, що виготовлювач товару, що є нерухомим майном, виконавець робіт (послуг) зобовязаний відшкодувати шкоду, завдану фізичній або юридичній особі внаслідок конструктивних, технологічних, рецептурних та інших недоліків товару, робіт (послуг), а також недостовірної або недостатньої інформації про них. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкоди, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, передбачено частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України. Відповідно до пунктів 2,3 частини 1 статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів, у разі якщо протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у порядку якщо встановлені законодавством, має право вимагати безоплатного усунення недоліків в розумний строк або відшкодування витрат на усунення недоліків товару. Стосовно продукції, на яку гарантійні строки або строк придатності не встановлено, позивач має право предявити продавцю (виробнику, виконавцю) відповідні вимоги, якщо недоліки було виявлено протягом двох років, а стосовно обєкта будівництва не пізніше десяти років від дня передачі їх споживачу. Вимогами пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна життю, здоров'ю або майну громадянина внаслідок наявності конструктивних, рецептурних та інших недоліків товару або результатів виконання робіт, підлягає відшкодуванню особою, якою вона заподіяна (продавцем, виготівником чи виконавцем), незалежно від того, чи знаходився потерпілий з цією особою у договірних відносинах. Вони звільняються від відповідальності, якщо доведуть, що шкода виникла внаслідок порушення потерпілим правил користування товаром або його зберігання. Враховуючи те, що ФОП [PERSON] недоліків у розумний строк не усунуто, чим завдано позивачу [PERSON] збитків у сумі 295000 грн. Також за прострочення строків та підвищення цін на будівельні матеріали і роботи по демонтажу і монтажу; додаткових витрат повязаних з проведенням експертиз, консультування з фаховими експертами та укладанням угоди з адвокатом з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 120000 грн., витрат на проїзд та втраченої вигоди, повязаної з планами завершити будівництво на кінець 2016 року по діючим цінам на 2016 рік у розмірі 30 - 50 % (150000грн.), а також моральної шкоди у загальній сумі 120000 грн., суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] в частині стягнення з ФОП [PERSON] в рахунок відшкодування матеріальної та моральної шкоди у загальному розмірі 685000 грн. підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до вимог ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 6\~890,00 грн.

Outcome: approved