Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-22 00:00:00

30 листопада 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Володимир-Волинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтувує тим, що [INFO] помер її дід [PERSON] у м. Донецьку. Після його смерті відкрилася спадщина за законом, до складу якої увійшли транспортний засіб та гараж,який знаходитьс у м. Володимирі-Волинському Волинської області. Зазначає, що вона у визначений законом шестимісячний термін не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки на момент смерті [PERSON] вона перебувала за кордоном, а саме у США. При цьому вона була на останніх місяцях вагітності, [INFO] у неї народився син [PERSON] . Народження дитини та клопоти, пов`язані з цим, а також карантин через пандемію COVID-19 унеможливили своєчасне прибуття в Україну та оформлення спадщини після смерті діда. Також вона не знала про існування спадщини, а саме транспортного засобу та гаража після смерті діда. Про це вона дізналася лише тоді, коли прибувала в Україну. У зв`язку з наведеним просить визначити їй додатковий строк терміном три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті діда [PERSON] , який помер [INFO] . У підготовче судове засідання представник позивача [PERSON] не з`явився, подав суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив розгляд справи проводити у його відсутності. \~ \~ \~ \~Представник відповідача\~в підготовче\~судове засідання\~не з`явився,\~Володимир-Волинський\~міський голова\~Пальонка І.А.\~подав письмову\~заяву,\~згідно якої\~заявлені позовні\~вимоги визнає\~у повному\~обсязі,\~просить суд\~розгляд справи\~проводити у\~відсутність їхнього\~представника.\~ \~ \~ \~ \~Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч.ч. 3, 4\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем з дотримання порядку, встановленого\~ст. 206 цього Кодексу. Згідно\~ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України\~ позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічні положення містяться у 15 та 16 статтях ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272\~ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У судовому засіданні встановлено наступні обставини. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] у м. Донецьку. Внаслідок смерті останнього відкрилась спадщина на належне йому майно за законом. Факт родинних стосунків між позивачкою [PERSON] та покійним [PERSON] , а саме, що вона є його онукою, стверджується свідоцтвом про народження позивачки, свідоцтвом про шлюб її батьків. У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З матеріалів справи та наданих позивачкою письмових пояснень вбачається, що після смерті [PERSON] вона у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у зв`язку з тим, що проживає у США, там у неї народився син, що стверджується свідоцтвом про народження, з якого вбачається, що [PERSON] народився [INFO] і його матір`ю вказана [PERSON] . Народження дитини та клопоти, пов`язані з цим, а також карантин через пандемію COVID-19 унеможливили своєчасне прибуття в Україну та оформлення спадщини після смерті діда. Також вона не знала про існування спадщини, а саме транспортного засобу та гаража після смерті діда. Про це вона дізналася лише тоді, коли прибувала в Україну. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачкою, можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивачки та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті діда [PERSON] , який помер [INFO] .

Outcome: approved