Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-22 00:00:00

31 серпня 2020 року АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом, свої вимоги мотивує тим, що між ним та відповідачем був укладений договір про надання банківських послуг шляхом підписання заяви б/н від 26.03.2011. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» складає між ним та банком договір про надання банківських послуг. Заявою відповідача підтверджується той факт, що він був повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ «ПриватБанк», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 1400 грн, що підтверджується довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Оскільки позичальник приєднався до запропонованих банком умов використання кредитних коштів, при зміні розміру кредитного ліміту банк керувався Умовами та правилами надання банківських послуг. Скориставшись кредитними коштами, взятих на себе зобов`язань із своєчасного їх повернення відповідач не виконав. Станом на 30.06.2020 року виникла заборгованість за кредитним договором в загальній сумі 23981,59 грн., з яких: 1368,58 грн. заборгованість за тілом кредита, 18682,10 грн. - заборгованість відсотками; 3930,91 грн. пеня. Просить стягнути з відповідача вказану суму заборгованості, а також понесені судові витрати. Заочним рішенням Зарічного районного суду м.Суми від 07.10.2020 року позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» задоволено. Ухвалою суду від 29.01.2021 року заочне рішення від 07.10.2020 року скасовано, справу призначено до розгляду на 11 лютого 2021 року . Розгляд справи відкладався у зв`язку з неявкою відповідача. В судове засідання представник позивача не з`явився, при зверненні до суду з позовом просив справу розглядати за відсутності представника. В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов та клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило. В заяві про перегляд заочного рішення та заяві від 27.11.2020 року зазначає, що позивач звернувся до суду з пропуском строку позовної давності, яку просила застосувати. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що 26.03.2011\~року [PERSON] \~подана заява\~до ПАТ\~КБ «Приватбанк»\~про відкриття\~карткового рахунку\~із початковим\~кредитним лімітом\~300\~грн.\~зі сплатою\~відсотків за\~користування кредитом\~у розмірі\~30\~%\~на рік,\~строком дії\~кредитного ліміту,\~що відповідає\~строку дії\~картки (а.с.\~17-47). В подальшому кредитний ліміт було збільшено до 1400 грн. Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, клієнт зобов`язаний погашати заборгованість по кредиту, процентам за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених даним Договором (а.с. 39). Відповідачем умови договору не виконувались, в зв`язку з чим станом на 30.06.2020 року наявна заборгованість за кредитним договором за період з 27.09.2011 по 30.06.2020 в загальній сумі 23981,59\~ грн.,\~з яких:\~1368,58\~грн.\~заборгованість за\~ тілом\~кредита,\~18682,10\~грн.\~-\~заборгованість відсотками;\~3930,91\~грн.\~ \~пеня (а.с.9-16). Згідно ст. ст. 526, 527, 530\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.\~611\~ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст.\~625\~ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст.\~1049\~ЦК України передбачено обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, встановлені договором. \~ \~ \~ \~Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу\~(частина друга\~статті 1050 ЦК України). Відповідно до довідки, виданої АТ КБ «ПриватБанк», вбачається, що АТ КБ «ПриватБанк» було надано [PERSON] кредитну картку № [NUMBER] , дата відкриття 27.09.2011, термін дії 02/15 (а.с.18). Тому з 01.03.2015 року розпочався строк позовної давності, який закінчився 01.03.2018 року. У кредитодавця припинилось право нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, пеню. Позивач звернувся до суду з позовом 31 серпня 2020 року, тобто з пропуском трирічного строку позовної давності. Згідно з частиною другою\~статті 1050\~ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього кодексу. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Частинами першою, третьою\~статті 549 ЦК України\~визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Статтею 1050 ЦК України\~передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. За змістом частини другої\~статті 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З урахуванням зазначеного суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволенні вимог позивача про стягнення відсотків за користування кредитом у розмірі 18682,10 грн. та пені у розмірі 3930,91 грн., нарахованих після 01 березня 2018 року, а вимоги позивача в цій частині є необґрунтованими. Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12, провадження № 14-10цс18, від 04 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц, провадження № 14-154цс18 та від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц, провадження № 14-318цс18. Тому суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позовних вимог за необґрунтованістю. У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог питання стягнення судових витрат судом не вирішується \~

Outcome: dismissed