Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-26 00:00:00

29 січня 2018 року [PERSON] звернулася до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом, в якому просить визнати [PERSON] таким, що втратив право користування будинком №62 по вул. Зарічна (Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що їй на праві власності належить будинок №62 по вул. Зарічна (Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області. У вказаному будинку зареєстрований, але не проживає її син [PERSON]. В зазначеному будинку [PERSON] не проживає близько 10 років, оскільки виїхав на заробітки та з того часу про своє місце не повідомляє. Відповідач неодноразово оформлював кредит в банківських установах, які своєчасно не сплачував, в звязку з чим останні постійно телефонують їй та просять повернути кредит. Крім того, в звязку з тим, що [PERSON] зареєстрований у вказаному будинку вона позбавлена можливості оформити субсидію. Вона неодноразово намагалася звязатися з її сином та вирішити його зняття з реєстрації мирним шляхом, однак місце його перебування вона встановити не змогла, в звязку з чим вимушена звернутися до суду з зазначеним позовом.\~\~ Позивач [PERSON] в судове засідання не зявилася, однак надала до суду заяву, в які просить розгляд справи проводити без її участі, на задоволенні позовних вимог наполягає, проти постановлення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] повторно в судове засідання не зявився з невідомих суду причин, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося. Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, вважає позовну заяву [PERSON] обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення, виходячи із наступного. Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України). За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до довідки №1693 від 21 грудня 2017 року виданої виконавчим комітетом Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області, власником будинковолодіння №62 по вул. Зарічна (Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області являється [PERSON] (а.с.7). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №131374165 від 19 липня 2018 року, будинок №62 по вул. Зарічна (Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області на праві власності належить [PERSON] (а.с.29). Відповідно до довідки наданої відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Черкаській області 08 лютого 2018 року, [PERSON], [INFO], зареєстрований в [INFO] (назва до перейменування вул. Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області (а.с.18). Як вбачається з акту обстеження матеріально-побутових умов проживання, складеного комісією в складі депутата сільської ради [PERSON], секретаря сільської ради [PERSON], голови вуличного комітету [PERSON], таким встановлено, що сімя [PERSON], яка проживає в [INFO] (Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області, складається: з чоловіка [PERSON], [INFO], та сина [PERSON], [INFO], який зареєстрований у вказаному будинку, але з 2007 року не проживає і місце його знаходження невідоме. Даний акт затверджено сільським головою [PERSON] 19 грудня 2017 року(а.с.8). Відповідно до письмових пояснень [PERSON], [PERSON], [PERSON] від 19 грудня 2017 року, справжність підписів яких в них засвідчені секретарем виконавчого комітету Березняківської сільської ради Смілянського району Черкаської області [PERSON], та зареєстровані в реєстрі за №№139, 140, 141, такі проживають [INFO] та підтверджують, що [PERSON], [INFO], в будинку №62 по вул. Зарічна (Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області не проживає більше 10 років (а.с.9,10,11). Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Із змісту ч.1 ст. 317 ЦК України вбачається власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Частинами 1, 2 статті 319 ЦК України визначено власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст.150 ЖК громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до Правових позицій висловлених судовою палатою у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ (справи повязані із застосуванням норм про захист права власності) згідно із ст.15, п.4 ч.2 ст.16, ст.ст.386, 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування своїм майном. Підставою для задоволення позову власника є встановлення факту порушення прав власника і обєктивно існуючих перешкод у здійсненні ним цих прав. Згідно ч.1 ст.383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сімї, інших осіб. Відповідно до положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно з ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Враховуючи вищевикладене, а також те, що [PERSON], який зареєстрований в [INFO] (назва до перейменування вул. Щорса) в с. Березняки Смілянського району Черкаської області, за цією адресою не проживає більше 10 років та створює перешкоди в користуванні будинком його власнику та можливістю вільно розпорядитися своєю власністю, суд приходить до беззаперечного висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визнання [PERSON] таким, що втратив право користування житлом є обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved