Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

30.07.2020 [PERSON] звернулась до суду з позовом до Капустянської сільської ради Савранського району Одеської області (з урахуванням ухвали Савранського районного суду Одеської області відповідач замінений на [PERSON] ), в якому просила визначити їй додатковий строк достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] в м. Благовіщенськ Кіровоградської області. В обґрунтування позову зазначається, що [INFO] в м. Ульяновка Благовіщенського району Кіровоградської області помер батько позивачки [PERSON] . По день смерті батько постійно проживав і був зареєстрований в с. Капустянка Савранського району Одеської області, на момент смерті проживав сам, інших зареєстрованих осіб не було. До дня смерті позивачка постійно приїжджала до нього, допомогала по господарству, обходила, коли він захворів, відвезла лікуватись до лікарні м. Благовіщенськ, поблизу її місця проживання, щоб обходити батька. Після смерті батька позивачка поховала його. Після смерті батька залишилась спадщина, зокрема у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та земельних ділянок. При житті батько склав заповіт, яким земельні ділянки, призначені для ведення особистого селянського господарства та які посвідчені державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ 719910 від 05.05.2009 та державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ 719911 від 05.05.2009 заповів своїй дочці [PERSON] . Як до смерті батька так і після його смерті позивачка самостійно обсіює, оброблює зазначені земельні ділянки, орендує трактор, комбайн, збирає врожай, продає зерно, сплачує до місцевого бюджету необхідні податки, тобто фактично вступила у користування спадщиною після смерті батька. Позивачка звернулась до Савранської нотаріальної контори (за місцем знаходження спадкового майна) із заявою про прийняття спадщини яка залишилась після смерті батька, однак у прийняття заяви та у відкритті спадкової справи за заповітом їй було відмовлено у зв`язку з пропущенням строку необхідного для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини на спадкове майно, яке залишилось після батька. У встановлений строк у нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини позивачка не звернулась, оскільки вважала, що фактично вступила у користування спадщиною після смерті батька. По-друге, на момент смерті батька 31 травня 2014 року позивачка перебувала у стані вагітності, а [INFO] у неї народилась важкохвора дитина, яка згодом отримала статус інваліда, тому позивачка не мала ні матеріальної, ні фізичної можливості своєчасно звернутись до нотаріальної контори, оскільки дитина постійно, цілодобово потребувала догляду та лікування з її боку, що і продовжується по теперішній час. В судове засідання позивачка не з`явилась, подала до суду заяву, в якій на позовних вимогах наполягає у повному обсязі, просила їх задовольнити, а справу просила розглянути за її відсутності (а.с. 77). Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином та своєчасно, надав заяву, в якій позов визнає в повному обсязі, а справу просив розглянути за його відсутності (а.с. 78). Відповідно до вимог частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснює. Повно та всебічно проаналізувавши матеріали цивільної справи, суд встановив такі обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15 липня 2020 року, № судового рішення в ЄДРСРУ 90536892 у справі № 759/3515/19. Суд встановив, що після смерті [PERSON] до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся його син - [PERSON] . Савранський районний суд Одеської області ухвалою від 13.10.2020 задовольнив клопотання позивачки та замінив неналежного відповідача Капустянську сільську раду Савранського району Одеської області на належного відповідача [PERSON] . Як зазначено у частині 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, а в силу частини 3 статті 211 цього Кодексу особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Так, суд встановив, що [INFO] помер [PERSON] батько [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 09.04.2015 (а.с. 6). Позивачка є рідною дочкою спадкодавця [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про її народження серії [NUMBER] від 14.09.1993 (а.с. 5). Відповідно до довідки, виданої виконкомом Капустянської сільської ради Савранського району Одеської області № 207 від 11.11.2019 (а.с. 14) [PERSON] проживав та постійно був зареєстрований за адресою с. Капустянка Савранського району Одеської області по день смерті [INFO] . На момент смерті [PERSON] за вказаною адресою та згідно погосподарської книги проживав та був зареєстрований один. 20.05.2009 [PERSON] склав, яким земельні ділянки, призначені для ведення особистого селянського господарства та які посвідчені державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ 719910 від 05.05.2009 та державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ 719911 від 05.05.2009 заповів своїй дочці [PERSON] (а.с. 7). Право власності на вищенаведені земельні ділянки за спадкодавцем підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії ЯЖ № 719911, зареєстрованим 05.05.2009 в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 010953200007 та актом встановлення (відновлення) в натурі меж земельної ділянки, переданої у власність [PERSON] для ведення особистого селянського господарства від 08.05.2008 (а.с.8-12). Відповідно відповіді приватного нотаріусу Ізосімової К.Б. на запит суду 02.07.2018 на майно [PERSON] заведено спадкову справу № 101/2018, на підставі заяви № 302 про прийняття спадщини за заповітом [PERSON] , що зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , відомості про наявність інших спадкоємців відсутні. Свідоцтво про право на спадщину ще не видавалось. Позивачка своєчасно на протязі шестимісячного терміну не звернулась з заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору, а тому пропустила необхідний для цього строк оскільки вважала, що фактично вступила у користування спадщиною після смерті батька. По-друге, на момент смерті батька 31 травня 2014 року позивачка перебувала у стані вагітності, а [INFO] у неї народилась важкохвора дитина, яка згодом отримала статус інваліда, тому позивачка не мала ні матеріальної, ні фізичної можливості своєчасно звернутись до нотаріальної контори, оскільки дитина постійно, цілодобово потребувала догляду та лікування з її боку, що і продовжується по теперішній час. Особі може бути визначений додатковий строк для прийняття спадщини за рішенням суду лише за умови поважності причини його пропуску. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7). На підтвердження поважності пропуску строку, необхідного для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини позивачем надано медичні документи (а.с. 16, 17, 67-70 які свідчать про тяжку хворобу її дитини-інваліда [PERSON] , яка постійно та цілодобово потребувала догляду та лікування з боку позивачки, що продовжується по теперішній час. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі статтями 1218 та 1268 Кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Разом з цим, частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка має право на спадкування відповідно до частини 1 статті 1223 ЦК України. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Як свідчать матеріали справи, нотаріус не вчиняла дії для повідомлення позивача про відкриття спадщини, не здійснила її виклик як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчить про неналежне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Позивач пропустила встановлений частиною 1 статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] з поважних причин, від спадщини вона не відмовляється і бажає її прийняти, відповідач проти визначення додаткового строку не заперечує (а.с. 78), що не суперечить закону, не порушує законних прав чи інтересів інших осіб. Крім того, судом враховано, що до суду надано заяви інших дітей спадкодавця [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які не заперечують проти надання позивачці додаткового строку для прийняття спадщини. Також у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. Давши мотивовану оцінку кожному аргументу, наведеному представником позивача в позовній заяві, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд, з урахуванням факту визнання відповідачем позовних вимог в повному обсязі, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved