Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-14 00:00:00

29 травня 2019 року представник позивача [PERSON] звернулася до суду в інтересах позивача [PERSON] з позовною заявою до Бахмутської міської ради, третя особа Бахмутсько-Лиманське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що її чоловіком був [PERSON] , [INFO] . [INFO] у віці 62 років у м. Горлівка Донецької області її чоловік помер. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії, яку він отримував, перебуваючи на обліку в Бахмутсько-Лиманському об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України Донецької області. Позивач вчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк у зв`язку із тим, що вона проживає у м. Горлівка Донецької області, тобто на тимчасово окупованій території, і через ускладнення перетину блокпостів позивач не мала можливості виїхати з тимчасово окупованої території України для отримання свідоцтва про смерть у судовому порядку, у зв`язку з чим пропустила строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Також позивач не мала постійного місця роботи, у зв`язку із чим у неї скрутне матеріальне становище. Тому просить визнати причини пропуску строку поважними та визначити [PERSON] додатковий строк у один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її чоловіка [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Горлівка Донецької області. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 30 травня 2019 року відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовчому засіданні. 25 вересня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15 жовтня 2019 року на 10-20 годину. Позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце судового засідання були повідомлені належним чином. Представник позивача у позовній заяві просила розглянути справу без участі позивача. Представник відповідача [PERSON] у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судового засідання його було повідомлено належним чином. 24 червня 2019 року від нього надійшла заява про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судового засідання його було повідомлено належним чином. 07 серпня 2019 року від нього надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Управління, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Згідно зі ст. 223 ЦПК України, їх неявка у судове засідання не перешкоджає розгляду справи по суті. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути дану справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , є дружиною [PERSON] , [INFO] (а.с. 10). [INFO] [PERSON] помер у м. Горлівка Донецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 14 листопада 2017 року, виданого Бахмутським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (а.с. 15). Відповідно до довідки № 1436002327 від 27 листопада 2014 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , та з 12 листопада 2014 року фактично перемістився з тимчасово окупованої території за адресою: [ADDRESS] (а.с. 14). 15 листопада 2017 року за № 812/02-31 державним нотаріусом Першої Горлівської державної нотаріальної контори Фоменко О.М. було відмовлено [PERSON] в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] її чоловіка [PERSON] , оскільки після померлого чоловіка [PERSON] не надала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, також вона не була зареєстрована і не проживала разом з померлим за однією адресою, тому вважається, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 16). 20 вересня 2019 року за № 30198 до суду надійшов лист в.о. завідувача Першої бахмутської державної нотаріальної контори Ленченко Т.О., відповідно до якого згідно з даними з Реєстру спадкових справ, спадкова справа на майно [PERSON] , який помер [INFO] , не відкривалася, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, про що також надано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 57382924 від 30 серпня 2019 року. Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. У першу чергу, право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч. 1 ст. 1220 ЦК України). Статтею 1272\~ЦК України\~передбачено,\~що якщо\~спадкоємець протягом\~строку,\~встановленого статтею\~1270\~цього Кодексу,\~не подав\~заяву про\~прийняття спадщини,\~він вважається\~таким,\~що не\~прийняв її. За\~письмовою згодою\~спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~спадкоємець,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини,\~може подати\~заяву про\~прийняття спадщини\~нотаріусу за\~місцем відкриття\~спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п. 24 Постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України надав роз`яснення про те, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач вчасно не звернулася до нотаріуса зі заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, оскільки вона проживає у м. Горлівка Донецької області, тобто на тимчасово окупованій території, і через ускладнення перетину блокпостів позивач не мала можливості виїхати з тимчасово окупованої території України для отримання свідоцтва про смерть у судовому порядку, у зв`язку з чим пропустила строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Також позивач не мала постійного місця роботи, у зв`язку із чим у неї скрутне матеріальне становище. Зазначені причини суд визнає такими, що істотно утруднювали позивачеві подання заяви про прийняття спадщини в строк, визначений законом. З огляду на викладене, оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, визначивши позивачеві спадкоємцеві додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved