Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-29 00:00:00

31.08.2017р. в провадження суду із Залізничного районного суду м. Львова за територіальною підсудністю надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. У позові вона посилається на те, що з відповідачем перебувають у шлюбі, що зареєстрований 25.02.2014р. у Залізничному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, за актовим записом № 67. Від вказаного шлюбу у них спільних дітей немає. Вказувала, що з відповідачем подружнє життя не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов»язки з ведення спільного господарства. Він влаштовує постійні скандали, що ображає її честь і гідність, пред»являє необгрунтовані претензії, що робить їх спільне життя нестерпним, а також періодично наносить їй тілесні ушкодження. Зазначала, що у серпні 2015 року чоловік залишив сім»ю і з цього часу вони разом не проживають. Вважає, що сімя розпалася остаточно і не може бути збережена. Вона втратила до відповідача почуття любові та поваги, він став для неї чужою людиною, розлад в сімї носить стійкий, тривалий характер. Сімя розпалася, з серпня 2015 року вони припинили подружні взаємовідносини і більше їх не відновлювали. Просила суд розірвати шлюб між нею, [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], який був зареєстрований 25.02.2014р. у Залізничному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, за актовим записом № 67. Позивач [PERSON] 11.12.2017р. подала до суду заяву, якою просить проводити розгляд справи за її відсутності та позовні вимоги підтримує повністю (а.с.35). Відповідачем [PERSON] 31.08.2017р. до суду було подано заяву, в якій він не заперечує проти розірвання шлюбу (а.с.24). Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Проаналізувавши підстави позовної заяви, оглянувши та оцінивши матеріали справи, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов слід задоволити з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 25.02.2014р. у Залізничному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції, за актовим записом № 67. (а.с.5). У шлюбі в них дітей немає. Сімейне життя у сторін не склалося, вони не підтримують подружніх відносин, позивач втратила до відповідача почуття любові і поваги. Згідно зі ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та взаємо підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони взаємно не бажають збереження шлюбу, позовні вимоги позивач підтримує, а відповідач визнає в повному обсязі, що розцінюється судом як небажання сторін надалі бути сімєю. Подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам обох сторін, а тому згідно зі ст.112 Сімейного кодексу України є всі підстави для розірвання шлюбу. Із довідки Галичанівської сільської ради №709 від 25.07.2017р. видно, що [PERSON] зареєстрована і проживає в [INFO] (а.с.9). Згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України у Львівській області від 08.08.2017р. [PERSON], 06.07.1968р.н. зареєстрований за адресою: [INFO] (а.с.16). Відповідно до ст. 113 СК особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу (або під час реєстрації шлюбу або у порядку передбаченому ст. 53 СК), має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Зміна шлюбного прізвища на дошлюбне або залишення на шлюбному прізвище залежить виключно від волевиявлення особи яка змінила своє дошлюбне прізвище на шлюбне. Згідно вимог ст.141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved