Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-19 00:00:00

29 листопада 2016 року до Словянського міськрайонного суду Донецької області звернулася [PERSON] до [PERSON] Єнаківської державної нотаріальної контори, [PERSON] міської ради, про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтувала тим, що 08 травня 2016 року у м. Єнакієве помер її рідній брат [PERSON]. Після його смерті залишилось майно, що знаходиться на території Єнакієвської міської ради. Вона є спадкоємцем за законом після смерті брата. Для отримання спадщини вона не змогла у шестимісячний строк передбачений законом звернутися до наторіальної контрори для прияняття спадщини з огляду на наступне. Після смерті брата їй було відомо, що заява про прийняття спадщини подається протягом 6 місяців. Проте подати заяву у встановлений законом строк вона не змогла, оскільки на території Донецької області, зокрема у м.Єнакієво, відбувалися бойові дії у звязку із проведенням активної фази антитерористичної операції. Крім того, у неї не було належного свідоцтва про смерть брата і витягу до нього, через те що брат помер на непідкотрольній на цей час території. Тому, просить суд ухвалити рішення, яким поновити строк, пропущений нею з поважних причин, а також визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом. Позивач в судове засідання не зявилась, повідомлялася належним чином, проте надала суду заяву, в якій просила слухати справу за її відсутності. Представник позивача у судове засідання не зявився, хоча про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, проте надіслав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] Єнаківська державна нотаріальна контора у судове засідання не зявилася, про дату час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, проте надіслала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач [PERSON] міська рада у судове засідання не зявилася, проте надіслала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 25 листопада 2016 року [PERSON] міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 1929, [PERSON] помер 08 травня 2016 року у м. Єнакієве, м. Юнокомунарівськ, Донецької області, Україна. Після смерті якого відкрилася спадщина за законм (а.с. 9). Як вбачається з копії свідоцтва про народження [PERSON] народився 16 січня 1949 року, його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 8). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії ЯЄ № 304422 [PERSON] народилася 30 липня 1940 року, її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 7). Згідно копії свідоцтва про шлюб серії ІІІ-НО № 266999 [PERSON] 18 листопада 1978 року уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на «Атаманюк» (а.с. 6). Таким чином, [PERSON] є сестрою [PERSON]. Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як вбачається з матеріалів справи позивачка, яка є спадкоємцем за законом звернулася до нотаріуса за видачею їй свідоцтва про право на спадщину 28.11.2016 року, (а.с. 11), тобто з пропуском встановленого ст.1270 ЦК України строку. У зв'язку з чим постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державним нотаріусом [PERSON] Єнаківської державної нотаріальної контори було відмовлено [PERSON] у прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз'яснень, наданих у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки позивач проживав в [INFO], де проводиться АТО, органи державної влади на зазначеній території не працюють, позивач був позбавлений своєчасно звернутися до нотаріальної контори, і тому позивачу потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням викладеного, на підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 131, 213, 215, 221 ЦПК України, Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд -

Outcome: approved