Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-31 00:00:00

30.03.2021 року позивач [PERSON] ( [ADDRESS] ) звернулася до суду з позовом до відповідача Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (м. Черкаси, вул.. Б.Вишневецького, 36) про відшкодування моральної шкоди, в обґрунтування своїх вимог вказує, що [PERSON] звернулась до відповідача з запитом про надання публічної інформації. Запитувалася публічна інформація про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд. Відповідач не надав відповідь на запит на отримання інформації. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 17.08.2020 р. у справі № 580/2317/20. Позов [PERSON] до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - задоволено повністю. Визнано протиправними дії Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо ненадання [PERSON] повної інформації на запит від 28.05.2020. Визнано протиправною бездіяльність Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо недотримання встановленого законом п`ятиденного строку надання інформації на запит [PERSON] від 28.05.2020. Зобов`язано Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради надати [PERSON] повну інформацію, що запитувалася згідно із запитом на отримання публічної інформації від 28.05.2020, про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, які можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд. Протиправними діями відповідача позивачу була завдана моральна шкода, яка полягає у стражданні та приниженні, яких позивач зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. Порушення її прав з боку суб`єкта владних повноважень викликало у неї негативні емоції, внаслідок чого погане самопочуття, пригнічений настрій. Розмір моральної шкоди підтверджується тим, що завдана шкода спричинила у позивача негативні переживання, стан постійної психоемоційної напруги, важкість виконання повсякденних обов`язків, тимчасову відірваність від активного суспільно-політичного життя громади міста, знижений і нестійкий настрій, нервозність, дратівливість, порушення сну, гіпертонічні кризи, побоювання про майбутній стан здоров`я. Також, завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях та приниженні честі та гідності з тих підстав, що мені довелося присвятити багато свого часу, творчої енергії та сил на захист порушеного права. Позивачу притаманні особливо розвинуте емоційне сприйняття дійсності та почуття справедливості, а тому нехтування відповідачем під час здійснення розгляду її запиту порушило її законні права, сприймалося нею, як прояв образи з боку відповідача, що призвело до сильного психологічного дискомфорту, погіршення самочуття, емоційного хвилювання. Внаслідок протиправних дій відповідача, було порушено її стан душевної рівноваги, для відновлення якого позивачу доводилося докладати додаткові вольові та психологічні зусилля, у зв`язку з чим, вона була позбавлена можливості повноцінно насолоджуватися життям, працювати, для чого потрібен виважений стан емоційного спокою. Крім того, позивачу доводилося додатково дисциплінувати себе, доводилося витрачати набагато більше часу для підтримки необхідної продуктивності праці, що позначається щоденно на її фізичному та моральному стані, через що вона не встигала закінчити як повсякденну роботу, зокрема побутову. Гострота цих переживань посилюється тим, що в неї загострене почуття. Більш того, внаслідок неправомірних дій відповідача, були порушені її нормальні життєві зв`язки з партнерами, друзями, з яким вона змушена додатково пояснювати чому стала менш привітною, менше приділяти часу друзям, сім`ї, родичам та ін. Також позивач є інвалідом II групи. Відповідно до висновку у МСЕК їй протипоказано фізичні та психоемоційні навантаження. Також позивач хворіє на не виліковну хворобу Паркінсона, що підтверджується виписним епікризом №4348. Моральну шкоду позивач оцінює в 54 000 грн. За кожен місяць порушеного права, у розмірі мінімальної заробітної плати, у січні місяці 2021 р. для працездатних осіб - 6000 грн. Відповідач повинен був надати інформацію в червні 2020. Станом на березень 2021 р минуло 9 місяців. Таким чином, з червня 2020 по березень 2021 р. минуло - 9 місяць (9 місяців * 6 000 грн. = 54 000 грн.) 01 квітня 2021 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 19 квітня 2021 року представник відповідача скерував до суду відзив на позовну заяву. В обґрунтування відзиву посилався на те, що позовна заява не містить будь-яких доказів - фактичних даних, на підставі яких суд може встановити наявність обставин, що обґрунтовують Позовні вимоги про те, що позивачу діями Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради було завдано моральну шкоду, та інших обставин, які містять інформацію щодо предмету доказування та які мають значення для вирішення даної справи. 28 квітня 2021 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси вирішено перейти від розгляду справи вт порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в порядок спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Позивачка в судове засідання звернулась з заявою про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задоволити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без його участі, просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Відповідно до п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, що регулюються нормами цивільного законодавства. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 17 серпня 202 року у справі № 580/2317/20 позов [PERSON] ( [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] ) до Виконавчого комітету Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36, ідентифікаційний код 04061547), Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36, ідентифікаційний код 38715770) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - задоволений повністю. Визнано протиправними дії Виконавчого комітету Черкаської міської ради та Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо ненадання [PERSON] повної інформації на запит від 28.05.2020. Визнано протиправною бездіяльность Виконавчого комітету Черкаської міської ради та Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради щодо недотримання встановленого законом п`ятиденного строку надання інформації на запит [PERSON] від 28.05.2020. Визнано протиправною бездіяльность Виконавчого комітету Черкаської міської ради щодо неповідомлення [PERSON] про направлення її запиту від 28.05.2020 до Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради. Зобов`язано Виконавчий комітет Черкаської міської ради та Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради надати [PERSON] повну інформацію, що запитувалася згідно із запитом на отримання публічної інформації від 28.05.2020, про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, які можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд. Встановлено, що 28.05.2020 позивачка звернулася до Виконавчого комітету Черкаської міської ради із заявою щодо надання інформації про наявність на території м. Черкаси вільних земельних ділянок, які можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд. Листом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 02.06.2020 № 5341-2 повідомлено позивачку, що в базі відділу містобудівного кадастру та ГІС відсутній реєстр вільних земельних ділянок. Рекомендовано позивачу для пошуку вільної земельної ділянки використовувати Інтернет-ресурс публічної кадастрової карти України. Додатково повідомлено позивачку, що інформація про наявність земель державної та комунальної власності, не наданих у користування, що можуть бути використані під забу;д;ову від інформаційних ресурсів до системи містобудівного кадастру не надходили. Однак відповідачами не надано доказів надіслання відповіді на запит позивачки. Звертаючись до суду [PERSON] обґрунтовувала заподіяння їй моральної шкоди порушенням Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради її прав на отримання інформації, яке було визнано рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2020 року, зокрема права на надання відповіді на запит про надання публічної інформації відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Відповідно до статті 24 Закону України «Про доступ до публічної інформації» відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у вчиненні таких порушень: 1) ненадання відповіді на запит; 2) ненадання інформації на запит; 3) безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію; 4) неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону; 5) надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації; 6) несвоєчасне надання інформації; 7) необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом; 8) нездійснення реєстрації документів; 9) навмисне приховування або знищення інформації чи документів. Особи, на думку яких їхні права та законні інтереси порушені розпорядниками інформації, мають право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди в порядку, визначеному законом. Статтею 56 Конституції України встановлено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Згідно з статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади, були сформульовані Верховним Судом у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 464/3789/17. Зокрема, Суд дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого. [PERSON] зазначала, що у зв`язку з протиправною бездіяльністю відповідача, починаючи з червня 2020 року по березень 2021 року, їй завдано моральну шкоду, яка полягає у стражданнях та приниженні, внаслідок чого, в неї як інваліда II групи, значно погіршився стан її здоров`я, не надаючи при цьому доказів на підтвердження зазначеного факту, оскільки виписний епікриз, а також довідка не свідчить про погіршення її стану здоров`я, а тільки підтверджує обмеження її життєдіяльності. Водночас необхідно зазначити, що відповідь на інформаційне звернення органом місцевого самоврядування позивачу були надані, однак, як встановлено рішенням суду від 17 серпня 2020 року запит не виконано, тобто оформлена не належним чином, що само по собі не є підставою для стягнення моральної шкоди, аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 квітня 2020 року по справі № 180/1560/16-а (провадження N 11-1123апп19). Отже, аналізуючи норми чинного законодавства та встановленні по справі обставини, суд вважає доведеними, що бездіяльність відповідача, як суб`єкта владних повноважень викликала у позивачки негативні емоції, проте, оцінюючи мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, психологічні наслідки та стан здоров`я позивачки, відсутність доказів на підтвердження зв`язку запитуваної інформації з особистими правами позивачки, приходить до висновку, що такі негативні емоції не досягли рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Крім того, позивачка вже зверталась до суду з приводу моральної шкоди внаслідок неналежного розгляду цього самого запиту 28.05.2020 р. та рішенням суду у справі за позовом [PERSON] до виконавчого комітету Черкаської міської ради 24 листопада 2020 року 712/10219/20 задоволені її вимоги про стягнення моральної шкоди на суму 1000 грн. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України). Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема справедливість, добросовісність та розумність. Встановлюючи розмір відшкодування моральної шкоди, слід керуватися не лише тими критеріями, які обумовлюють суб`єктивне сприйняття потерпілого (почуття, емоції), але й тими, які характеризують його зовнішній прояв - порушення звичайного для даної людини способу життя. При цьому, розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її необґрунтованого збагачення.

Outcome: dismissed