Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-15 00:00:00

31.10.2019 року адвокат Сахнюк О.В. звернувся до суду в інтересах [PERSON] з позовом до [PERSON] , в якому просить визначити час та місце на систематичні побачення, спілкування і виховання [PERSON] сина [PERSON] . В обґрунтування позову посилається на те, що рішенням Шепетівського міськрайонного суду від 23.05.2017 року [PERSON] визнано батьком дитини [PERSON] , [INFO] , та внесено зміни до актового запису про народження [PERSON] , вказано його батьком. 25.09.2019 року [PERSON] звернувся із заявою до Шепетівського міського голови з приводу забезпечення його права як батька на участь у вихованні малолітнього сина, просив винести на комісію та розглянути питання по прийняттю висновку про порядок його участі у вихованні сина, встановивши наступний порядок та час побачень: в першу та третю неділю кожного місяця з 12 год. суботи до 17 год. неділі; в другу і черверту неділю кожного місяця з 14 год. вівторка до 12 год. середи з наданням права [PERSON] забирати дитину особисто з будинку, де вони проживають з матір`ю до місця проживання батька без присутності матері. 17.10.2019 року виконавчим комітетом Шепетівської міської ради прийнято рішення, в якому вирішено визначити спосіб участі [PERSON] , а саме щонеділі з 12 години до 14 години в присутності матері дитини за попереднім погодженням з нею. З вказаним рішенням [PERSON] не погоджується, оскільки вважає його невмотивованим, що ним знехтувано його права на виховання сина та спілкування з ним. Позивач, як батько сина, має рівні з матір`ю права на спілкування та виховання дитини, однак [PERSON] систематично їх порушує і лише інколи на власний розсуд надає можливість не надовго побачитись із сином. Попереднє рішення від 26.11.2018 року [PERSON] майже не виконувала. Між ними наявна конфліктна ситуація, оскільки вони попередньо не проживали однією сім`єю, дитина не відчувала з обох сторін батьківської турботи. На думку, [PERSON] зв`язок із батьком при його повноцінній участі у вихованні дитини дасть змогу налагодити стосунки із сином, сприятиме адаптації дитини до наявності у нього обох батьків, створить належні умови подальшого повноцінного і гармонійного розвитку. [PERSON] має добрі житлово-побутові умови, характеризується виключно позитивно, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, заборгованості по аліментах не має. А тому, просить суд визначити час та місце на систематичні побачення, спілкування і виховання [PERSON] сина [PERSON] , [INFO] , встановивши їх в першу та третю неділю кожного місяця з 12 год. суботи до 17 год. неділі за місцем проживання батька по [ADDRESS] , без присутності матері; в другу і черверту неділю кожного місяця з 14 год. вівторка до 12 год. середи за місцем проживання батька по [ADDRESS] , без присутності матері. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 07.11.2019 року відкрито провадження по даній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 10 год. 00 хв. 03.12.2019 року, яке відкладено за клопотанням представника відповідача для ознайомлення з матеріалами справи на 13 год. 00 хв. 23.12.2019 року. 18.12.2019 року судом отримано відзив на позов з клопотанням про поновлення строку на його подачу представника відповідача [PERSON] , у якому він позов не визнав, вважає його необгрунтованим. Вказує, що позивач з моменту народження із сином не проживав, ніякої участі у його вихованні не брав, взагалі ніякої допомоги не надавав, лише інколи його бачив. Почав сплачувати аліменти на дитину з 2019 року. З матір`ю син має тісний психологічний контакт, а батька майже не знає. Побачення позивача із сином без матері можуть негативно вплинути на малолітнього [PERSON] , оскільки він не усвідомлює, що [PERSON] є його батьком, вважає його сторонньою людиною, яка намагається з ним подружитися. Вважає, що з метою поетапного встановлення родинних зв`язків та відновлення психоемоційного стану дитини, зустрічі батька з сином мають відбуватись в присутності матері, на що вказують також спеціалісти центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді. Крім того, малолітній [PERSON] перебуває на обліку у педіатра та невролога. Зазначає що твердження позивача про те, що вона не виконувала рішення є неправдивими, оскільки [PERSON] сам не проходив на побачення з сином. Покликається на те, що позовні вимоги суперечать інтересам дитини у даному віці і підлягають до задоволення чатково з урахуванням рішення виконавчого комітету Шепетівської міської ради від 17.10.2019 року за №292. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 23.12.2019 року закрито підготовче провадження по даній справі та призначено судовий розгляд по суті. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 18.05.2020 року задоволено клопотання представника відповідача, зобов`язано орган опіки та піклування виконавчого комітету Шепетівської міської ради надати письмовий висновок щодо розв`язання спору. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав та суду пояснив, що у шлюбі з відповідачем не перебував, проте пропонував проживати разом. Однак, відповідач не погоджувалась, народження дитини зареєструвала самостійно, незважаючи на те, що він від початку визнавав своє батьківство. А тому, дізнавшись про це, змушений був встановлювати батьківство відносно сина в судовому порядку. На утримання сина щомісячно сплачує аліменти в розмірі 1200 грн. Намагається бачитись з дитиною, пропонував з`їздити до зоопарку в м. Рівне, в кінотеатр в м. Нетішин, однак відповідач не погоджувалась. Мати дитини не завжди дозволяє їх побачення, часто повідомляє, що зайнята, не зацікавлена, щоб в житті сина з`явився батько, не розповідає дитині про нього. Часто не відповідає на телефонні дзвінки. З даного приводу у них виникають конфлікти. Під час побачень в присутності матері дитина скована, весь час дивиться на матір, її реакцію, на його запитання відповідає після її дозволу. Він приходив в дитячий садочок, який відвідує син, приносив іграшку, однак йому заборонили бачитись з дитиною, вказуючи на те, що визначено певні часи їх побачень. Стверджує, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з сином, про що неодноразово повідомляв представникам органу опіки та піклування, які рекондували за вирішенням спору звертатись до суду. Під час побачень щоразу приносить дитині продукти харчування на 200-300 грн., подарунки. Любить дитину, бажає брати участь у її вихованні. Вважає, що визначений порядок його участі у вихованні та спілкувані з сином невмотивований, рішенням виконкому знехтувано його правами на виховання сина та спілкування з ним. Спілкування з сином без присутності матері не перешкоджатиме його розвитку, а навпаки сприятиме його вихованню. Просив позов задовольнити повністю. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнала частково та суду пояснила, що не заперечує проти побачень дитини з батьком, проте вважає, що такі побачення мають відбуватись виключно у її присутності, оскільки син не знає позивача, боїться його. [PERSON] не цікавиться вихованням сина, не приходить в садочок, який син відвідує, приходив до дитини за чотири роки всього десять разів. Вона повідомляла дитині, що [PERSON] є його батьком, проте через нечасті відвідування, дитина забуває позивача. Дитина на одинці з батьком ніколи не перебувала. Надала в садочок рішення виконкому, що батько може бачитись із сином лише в її присутності. Позивачу не може довірити дитину. Не заперечує проти зустрічей батька із сином, проте у її присутності та лише за попереднім погодженням із нею, бажає, щоб такі відбувались у різних закладах, а не на вулиці, оскільки дитина часто хворіє, перебуває на обліку у лікаря педіатра та невролога у зв`язку з синдромом лівобічної пірамідної недостатності, синдром гіперзбудливості. Позивач створює конфліктні ситуації, приходить та знімає її на мобільний телефон, стукає в калітку, коли вона перебуває на роботі, змушена була викликати працівників поліції. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов визнав частково з підстав, викладених у відзиві. Просив позов задовольнити частково з урахуванням висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Шепетівської міської ради від 12.06.2020 року. Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Шепетівської міської ради Занов`як І.С. в судовому засіданні у вирішенні позову поклався на розсуд суду, підтримує рішення виконкому від 17.10.2019 року щодо участі у вихованні та спілкуванні позивача з сином. Вважає, що мати дитини не сприяє тому, щоб батько бачився з дитиною, на опікунській раді повідомляла, що не бажає побачень батька з сином. Позивач [PERSON] неодноразово звертався до нього з приводу невиконання відповідачем рішення, перешкоджання побачень із дитиною. За вказаних обставин, відповідач не може познайомити дитину із своїми батьками, хоча вони бажають спілкуватись із внуком. Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Шепетівської міської ради Гайдайчук Ю.П. в судовому засіданні у вирішенні позову поклався на розсуд суду, підтримав поданий висновок органу опіки та піклування від 12.06.2020 року, вказавши, що батьки на засіданні із таким висновком погоджувались. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що йому відомо, що [PERSON] неодноразово хотів побачити сина, однак не міг цього зробити. Двічі особисто був свідком вказаного. Приходили побачити сина, однак позивачу не дозволили. Також, бачив як позивач дзвонив на телефон відповідача, однак вона не відповідала. Вони при цьому стояли під каліткою, бачили, що у будинку горіло світло. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що є директором Шепетівського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді. Позивач звертався в орган опіки та піклування з заявами про встановлення, а з часом зміну способу його участі у вихованні сина [PERSON] . Нею здійснювалося соціальне інспектування сім`ї [PERSON] та сім`ї [PERSON] з метою вивчення умов проживання та психологічної атмосфери сім`ї, здатності позивачем виконувати батьківські обов`язки. Зазначила, що батько може бачитися, спілкуватися з сином, але тільки в присутності матері, оскільки дитина не усвідомлює, що він є його батьком, він для неї є чужою людиною, яку дитина не знає. Звертала увагу на те, що у малолітнього [PERSON] є проблеми із здоров`ям, дитина перебуває під наглядом лікаря невролога, тому з метою поетапного встановлення родинних зв`язків та відновлення психоемоційного стану дитини, зустрічі батька з дитиною мають відбуватися в присутності матері, для встановлення таких зв`язків необхідно не менше як шість місяців. Заслухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав. Частиною третьою статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. За змістом статті 141 Сімейного кодексу України (далі - СК України) мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Згідно із статтею 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Положеннями статті 157 СК України передбачено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] у зареєстрованому шлюбі не перебувають, є батьками малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Батьківство позивача [PERSON] відносно дитини визнано в судовому порядку, внесено зміни в актовий запис про її народження, що стверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим повторно 18.07.2017 року Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області та рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 23 травня 2017 року. Між сторонами не досягнуто домовленості щодо способів участі батька у вихованні та спілкуванні з сином, а тому рішенням органу опіки і піклування виконавчого комітету Шепетівської міської ради №329 від 26 листопада 2018 року [PERSON] визначено час та місце на виховання та спілкування з малолітнім сином: щосуботи та щонеділі з 11 години до 13 години в присутності матері дитини, а рішенням №292 від 17 жовтня 2019 року - щонеділі з 12 години до 14 години в присутності матері дитини за попереднім погодженням з нею відповідно. З рішенням №292 від 17 жовтня 2019 року позивач не погоджується, що стало підставою звернення позивача до суду через порушення його права, як батька, на участь у вихованні малолітнього сина без присутності матері, оскільки таке спілкування не перешкоджатиме нормальному розвиткові дитини. Статтею 9 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-ХІІ (далі - Конвенція про права дитини), передбачено, що держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. Згідно із ст. 3 Конвенції про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Частиною 3 статті 9 вказаної Конвенції визначено право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. У статті 7 Конвенції передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування. Відповідно до статті 4 Конвенції дитина та її батьки мають право встановлювати й підтримувати регулярний контакт один з одним. Такий контакт може бути обмежений або заборонений лише тоді, коли це необхідно в найвищих інтересах дитини. В статті 18 Конвенції про права дитини зазначено, що батьки несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Згідно з статтею 11 Закону України «Про охорону дитинства» батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Статтею 11 Закону України «Про охорону дитинства» визначено, що сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Статтею 15 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтресами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (HANTv. UKRAINЕ, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року). Європейський суд з прав людини у рішенні від 18 грудня 2008 року у справі «Савіни проти України» наголосив, що розірвання сімейних зв`язків означає позбавлення дитини її коріння, а це можна виправдати лише за виняткових обставин. Відповідне рішення має підкріплюватися достатньо переконливими і зваженими аргументами на захист інтересів дитини, і саме держава повинна переконатися в тому, що було проведено ретельний аналіз можливих наслідків пропонованого заходу з опіки для батьків і дитини. Європейський суд з прав людини зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно врахувати дві умови: по-перше, у найкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року). Згідно зі статтею 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Частинами першою та другою статті 159 СК України передбачено, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. За змістом частин четвертої - шостої статті 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обгрунтованим, суперечить інтересам дитини. Вирішуючи спір між сторонами суд враховує, що позивач згідно довідок Шепетівської ЦРЛ від 11 вересня 2019 року на обліку у лікарів нарколога, психіатра не перебуває, має постійне місце проживання, зареєстрований в [ADDRESS] , разом з ним зареєстровані батько [PERSON] , мати - [PERSON] та сестра - [PERSON] , що слідує з даних довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, виданої відділом з питань реєстрації місця проживання виконавчого комітету Шепетівської міської ради Хмельницької області 09 вересня 2019 року. Згідно акту обстеження житлово-побутових умов [PERSON] від 04 жовтня 2019 року, проведеного завідувачем сектора з питань опіки, піклування та усиновлення служби у справах дітей Шепетівської міської ради [PERSON] , позивач проживає у приватному будинку з усіма зручностями. Будинок газифікований, складається з 5 житлових кімнат, кухні, коридору, та ванної кімнати, загальною площею 96 кв.м., житловою площею 84 кв.м. В помешкані чисто та охайно, наявні необхідні меблі та побутова техніка. [PERSON] займає в помешканні окрему кімнату. Житлово-побутові умови проживання [PERSON] добрі. [PERSON] з 01 листопада 2018 року працює в Шепетівській міжрайонній державній лабораторії Держпродсподивслужби на посаді водія. За період роботи зарекомендував себе як чесний, сумлінний працівник. До своїх посадових обов`язків відноситься добросовісно, якісно і старанно їх виконує. Підвищує свій професійний рівень, вдосконалює організацію своєї роботи. Шанобливо ставився до керівників, співробітників, дотримується високої культури в спілкуванні. З колегами по роботі підтримує дружні стосунки, користується повагою в колективі, що слідує із характеристики з місця роботи. Отже, за місцем роботи характеризується позитивно. За місцем проживання, згідно характеристики голови квартального комітету №16 від 11.09.2019 року, характеризується також позитивно. Позивач систематично сплачує аліменти на користь [PERSON] на утримання сина [PERSON] на підставі виконавчого листа №688/1552/19 від 08 серпня 2019 року, що підтверджено відповідною довідкою Шепетівського міськрайонного відділу ДВС ГТУЮ в Хмельницькій області. Згідно повідомлення Центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді № 01-06/344 від 08.01.2019 року Шепетівської міської ради та акту обстеження умов проживання та психологічної атмосфери сім`ї [PERSON] від 07.10.2019 року, останній проживає в приватному будинку разом із батьками. Помешкання на праві власності належить [PERSON] . Батько дитини облаштував в будинку місце для гри та відпочинку сина. Санітарно-гігієнічний стан помешкання - добрий. 07.10.2019 року [PERSON] прийшов на консультацію до Шепетівського міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді. З його слів з матір`ю дитини [PERSON] в шлюбі не перебував. Після народження дитини [PERSON] , [INFO] , батько встановив батьківство в судовому порядку. [PERSON] повідомив, що мати дитини перешкоджає його зустрічам з малолітнім [PERSON] . Вона маніпулює дитиною, з метою отримання фінансової та матеріальної вигоди. [PERSON] наполягає на його зустрічах з дитиною, спираючись на те, що сплачує аліменти та бере участь у забезпечені дитини. [INFO] [PERSON] , за запрошенням, з`явилася на консультацію до Шепетівського міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді. Зі слів [PERSON] , вона ніколи не проживала та не вела спільного господарства разом із [PERSON] Після народження дитини позивач навідував дитину протягом першого місяця. Відповідач стверджує, що півтора року батько не цікавився життям дитини, не брав участі у вихованні та утриманні сина. Несподіванкою для [PERSON] стало те, що [PERSON] звернувся до суду, з метою визнати батьківство стосовно хлопчика, хоча мати дитини не заперечувала щодо встановлення батьківства через РАЦС. Зі слів останньої, після звернення її до суду з позовом про стягнення аліментів [PERSON] обурився, став поводити себе агресивно. Звернення до різноманітних установ та служб щодо участі у вихованні дитини використовує як помсту. Фахівцями із соціальної роботи та психологом Шепетівського міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді надано висновок, що [PERSON] не має родинного контакту з дитиною. Хлопчик не усвідомлює, що останній є його батьком, тому вважає його сторонньою людиною, яка намагається з ним подружитися. Враховуючи вказане вище, з метою поетапного встановлення родинних зв`язків та відновлення психоемоційного стану дитини, зустрічі батька з дитиною мають відбуватися в присутності матері. Заперечуючи позовні вимоги, відповідачка надала суду акт обстеження житлово-побутових умов та психологічної атмосфери сім`ї [PERSON] від 29.11.2019 року, згідно до якого остання проживає в будинку разом з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] , та матір`ю [PERSON] . Будинок складається з трьох кімнат, кухні, коридору та санвузла. Біля будинку є присадибна ділянка. Помешкання обладнане усіма необхідними меблями та побутовою технікою. Для дитини створене місце для гри та відпочинку, наявне окреме спальне місце. Санітарно-гігієнічний стан помешкання задовільний. Фахівцями із соціальної роботи та психологом Шепетівського міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді надано висновок про те, що [PERSON] створила належні умови для проживання, виховання та розвитку малолітнього сина [PERSON] [PERSON] не має родинного контакту з дитиною. Хлопчик не усвідомлює, що [PERSON] є його батьком, тому вважає його сторонньою людиною, яка намагається з ним подружитися. Крім того, надала психологічну характеристику дитини, згідно якої хлопчик активний, надмірно збуджений, виявляє страх, тривожність, не контрольованість поведінки, часто хворіє, перебуває на диспансерному обліку, відвідує дитячий садок, має друзів, довірливі стосунки з бабусею, частково здатний до самообслуговування. Згідно висновку ЛКК № 188 від 14.11.2018 року Шепетівського Центру ПМСД [PERSON] , [INFO] , перебуває на обліку у педіатра, Шепетівського Центру ПМСД, невролога ЦРЛ. З виписки медичної картки амбулаторного хворого [PERSON] від 18.02.2019 року вбачається, що з періоду народження дитина знаходилась під медичним наглядом лікарів педіатра, невропатолога, травматолога. Консультована обласним неврологом, обстежувалась, отримувала лікування. Знаходиться під наглядом невролога, педіатра Шепетівського центру ПМСД. Згідно довідки № 199 Шепетівського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №11 «Дзвіночок» від 10.12.2019 року [PERSON] , [INFO] , відвідує Шепетівський ДНЗ №11 «Дзвіночок» з 2018 року. Мама [PERSON] приводить та вчасно забирає хлопчика з дошкільного закладу, купує йому одяг, іграшки, відвідує батьківські збори, свята та розваги, цікавиться дитиною. Тато за період перебування дитини у закладі жодного разу не з`являвся та дитиною не цікавився. В той же час, судом встановлено, що відповідач [PERSON] чинила перешкоди у спілкуванні сина [PERSON] з батьком [PERSON] , що підтверджується повідомленнями про звернення останнього до органів поліції з даного приводу. Вказане підтвердив допитаний в суді свідок [PERSON] 12 червня 2020 року орган опіки та піклування виконавчого комітету Шепетівської міської ради на виконання ухвали суду про надання висновку щодо розв`язання спору у вихованні малолітньої дитини [PERSON] надав висновок щодо способу участі у вихованні та спілкуванні [PERSON] (враховуючи, що батьки між собою знайшли порозуміння), а саме щосуботи та щонеділі з 12 години до 15 години у присутності матері дитини. Оцінюючи вищевказані докази, пояснення сторін, їх поведінку у суді, а також вік хлопчика, якому [INFO] виповнилось 4 роки, його стан здоров`я, суд приходить до висновку, що сприйняття дитиною батька, зумовлене конфліктною ситуацією, яка склалася між її батьками. Дитина фактично не бачить батька, не сприймає його через відношення до нього матері, з якою вона проживає та має тісний зв`язок, тобто опосередковано проектує на себе її емоції. А тому, відновлення регулярного контакту дитини з батьком і налагодження їх стосунків сприятиме реабілітації дитини та створить належні умови для її подальшого повноцінного і гармонійного розвитку. Регулярне, тривале і змістовне спілкування з батьком повністю відповідатиме інтересам дитини, оскільки дефіцит спілкування негативно відображається на формуванні особистості та майбутньому дитини. Суд вважає, що твердження відповідача про хворобливий стан дитини, її гіперактивність, не є обставиною, яка виключає можливість спілкування сина з батьком за місцем проживання батька, та не перешкоджатиме нормальному розвитку дитини. Проте, через неусвідомлення дитиною в даний час того, що [PERSON] є його батьком, суд вважає, що вказаний процес встановлення родинних зв`язків, з урахуванням думки спеціалістів ЦСССДМ, має відбуватись поетапно. Визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суд враховує принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та передусім інтереси дитини з урахуванням конкретних обставин справи, вважає за можливе частково задовольнити позовні вимоги та визначити [PERSON] наступні способи участі у вихованні сина: щосуботи та щонеділі з 12 години 00 хвилин до 15 години 00 хвилин у присутності матері дитини до досягнення дитиною п`ятирічного віку; з 26 січня 2021 року щосуботи та щонеділі з 12 години 00 хвилин до 15 години 00 хвилин без присутності матері поза межами місця проживання матері та батька дитини; з 26 липня 2021 року щосуботи та щонеділі з 12 години до 17 години без присутності матері за місцем проживання батька по [ADDRESS] . На підставі викладеного та

Outcome: partial