Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-26 00:00:00

31 серпня 2015 року [PERSON] звернувся до Слов?янського міськрайонного суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири, стягнення судових витрат та витрат на проведення оцінки розміру збитків. Представник позивача [PERSON], яка діє на підставі довіреності серії НАО № 858902 від 05 серпня 2015 року, належним чином повідомлена про дату, місце та час розгляду справи, у судове засідання не зявилася, 27 листопада 2015 року на адресу суду надійшла письмова заява, в якій вона підтримує позовні вимоги до [PERSON] з доповненням позовних вимог щодо стягнення витрат на публікацію оголошення та просить розглянути справу за її відсутності, не заперечує проти ухвалення заочного рішення /а.с.41/. Позивач [PERSON] був належним чином повідомлений, про дату, час та місце судового засідання, але не використав свого права на безпосередню участь у судовому засіданні, у судове засідання не з?явився, про причини неявки не повідомив. У позовній заяві та у заяві представника позивача [PERSON] від 27.11.2015 року зазначено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. на підставі свідоцтва про право власності від 24.06.1994 року. Відповідач по справі [PERSON] є власником квартири № 62, яка розташована поверхом вище. З 2008 року по 20 липня 2015 року квартира позивача неодноразово була залита водою через халатність мешканців квартири № 62, що підтверджується актами КП «ЖЕК № 6». Вода через перекриття та по стінам залила стелю та стіни, більше всього спричинивши збитки приміщенню кухні, зали та передпокою, внаслідок чого шпалери напитались водою, відклеїлись та обвисли. Окрім того, вода потрапила до електропроводки, внаслідок чого відбулося замикання. Незважаючи на неодноразові прохання позивача, відповідачка відмовляється у добровільному порядку відшкодовувати спричинену шкоду. Вартість ремонтно-будевельних робіт у квартирі становить 7385,00 грн. відповідно до звіту про незалежну оцінку розміру збитків. Окрім того, відповідачка своїми діями спричинила та продовжує спричиняти позивачу моральну шкоду шляхом залиття майна та погіршення стану проживання в його квартирі протягом 7 років та у зв?язку із протиправною поведінкою відповідача стосовно позивача та його майна. Спричинену моральну шкоду позивач оцінює у 3000 грн, оскільки квартира потребує ремонту, який вимагає значних видатків та додаткових фізичних зусиль. Зазначає, що у квартирі сиро, його звичний спосіб життя було порушено та для відновлення від нього вимагаються додаткові зусилля, які спричиняють йому моральні страждання. Просив суд стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 7385,00 грн., моральну шкоду в сумі 3000 грн., витрати на проведення оцінки розміру збитків у сумі 700 грн., витрати по сплаті судового збору у сумі 243,60 грн. та витрати, пов?язані з публікацією оголошення про виклик відповідача до суду у сумі 424 грн. 20 коп. /а.с.91/. Під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідача про місце, день та час розгляду справи. Так, відповідно до вимог ст.127 ЦПК України за місцем реєєстрації відповідача було надіслано повідомлення про виклик до суду, копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви із доданими документами /а.с.51/. Відповідно до вимог ч.5 ст. 74 ЦПК України судом на адресу відповідача було спрямовано лист про необхідність явки до судового засідання, призначеного на 02.10.2015 р., 16.10.2015 р., 06.11.2015 р. та 27.11.2015 р. відповідно, з роз?ясненням положення ч.4ст.169 ЦПК України. Незважаючи на прийняті судом заходи, відповідач навмисно не з'явився до поштового відділення для отримання судової кореспонденції, про що свідчать відповідні відмітки на повернутих конвертах /а.с.61 «а», 62, 67, 68, 69, 70, 76, 79, 81, 87/. Окрім того, відповідно до акту б/н від 05.11.2015 р., складеного комісією КП «ЖЕК № 6», вручити судову повістку [PERSON] не виявилося можливим у зв?язку з її відсутністю за місцем реєстрації /а.с.94/. Відповідно до вимог ч.9\~ст. 74 ЦПК України\~виклик у судове засідання відповідачів було здійснено шляхом розміщення оголошення у друкованому засобі масової інформації державної сфери розповсюдження - газеті «Урядовий курєр» /а.с.88/. Здійснити відповідно до розпорядження КМУ від 21 січня 2015 року №41-р\~розміщення оголошення про виклик до суду відповідача у друкованому засобі масової інформації місцевої сфери розповсюдження - газеті «Донеччина», не є можливим у звязку із перебуванням редакції цієї газети на території, що тимчасово не контролюється Україною - у місті Донецьку /а.с.89,90/. Незважаючи на прийняті судом заходи, відповідач [PERSON] у судове засідання не з?явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи від неї до суду не надходило. Аналізуючи\~\~наведені\~обставини, \~суд\~\~ приходить\~\~до\~ переконання,\~\~що відповідачем [PERSON] недобросовісно здійснюються її процесуальні права, у зв'язку з чим, суд приходить до висновку про належне повідомлення відповідача, а тому суд вважає можливим розглядати справу за відсутності відповідача у заочному порядку на підставі ст.224 ЦПК України, з урахуванням згоди представника позивача. Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд у межах заявлених позовних вимог (ст.11 ЦПК України) встановив наступне. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № 468 від 24.06.1994 року, виданого орендним підприємством «Слов?янський арматурно-ізоляторний завод», зареєстрованого Слов?янським бюро технічної інвентаризації 08.07.1994 року, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] у рівних частках /а.с.36/. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.03.2013 р., зареєстрованого в реєстрі за № 1-171, виданого державним нотаріусом Першої Слов?янської державної нотаріальної контори [PERSON], [PERSON] успадкував після смерті [PERSON] ? частку квартири [ADDRESS] /а.с.34/. Відповідно до інформації з реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна № 43538206 від 09.09.2015 року та інформації № 2327-2/0.83/01 від 10.09.2015 року, наданої на запит суду КП «БТІ», квартира [ADDRESS] належить на праві приватної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] у рівних частках /а.с.57,59-60/. Відповідно до інформації № 2327-2/0.83/01 від 10.09.2015 року, наданої на запит суду КП «БТІ», квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Слов?янського міського нотаріального округу 21.05.2007 р. /а.с.57/. Як вбачається з акту б/н від 20.07.2015 р., складеного комісією КП «ЖЕК № 6» 18 липня 2015 року відбулося залиття у будинку № 47 по вул.Свободи у квартирі № 56 з квартири № 62. Причиною залиття є халатне ставлення мешканців квартири № 62 відчинено кран холодного водопостачання на кухні. Внаслідок залиття завдано збитків: на кухні стеля (пластикові плити) 8,1 м?, стіни (гіпсокартон) 1,5 м?, підлога (лінолеум) 8,1 м?; зал стеля (шпалери) 14,8 м?, стіни (шпалери) 32,37 м?; передпокій стеля (шпалери) 6,73 м?. Необхідно замінити шпалери у передпокої 6,73 м?, шпалери у залі 47,17 м? /а.с.39/. З зазначеним актом ознайомлені власник квартири № 56 [PERSON] та власник квартири № 62 [PERSON], ніяких зауважень до акту власниками не надано. Згідно з актом дослідження б/н від 10.10.2012 р., складеного комісією у складі представників КП «ЖЕК № 6» інженера та техніка-доглядача, у присутності власника квартири [PERSON], відбулося залиття квартири у будинку № 47 по вул.Свободи, у квартирі № 56. Залиття відбулося з квартири № 62, допуск у квартиру № 62 не надано. Внаслідок залиття завдано збитків: ванна кімната (пластик) 2,6 м?, коридор стеля (шпалери) - 8,8 м?, стіни 20.9 м?. Необхідно провести заміну шпалер 29,7 м? /а.с.40/. З актом ознайомлений власник квартири № 56 [PERSON] та сусіди [PERSON], [PERSON], ніяких зауважень до акту не надано. Відповідно до акту б/н від 04.07.2008 року, складеного комісією у складі інженера та майстра КП «ЖЕК № 6» та власника квартири [PERSON], затвердженого директором КП «ЖЕК № 6», залиття квартири № 56 відбулося з квартири № 62. Внаслідок залиття спричинено шкоду шпалерам на стелі в кухні, шпалери необхідно замінити 2,7 м. х 3.3 м. = 8,91 м? /а.с.41/. На підтвердження розміру завданої матеріальної шкоди позивачем [PERSON] був наданий звіт про незалежну оцінку розміру збитків від 03 серпня 2015 року, проведений суб?єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] (сертифікат № 0-129С від 24.03.2001 р. на проведення робіт з оцінки майна, майнових прав та бізнесу на території України, виданого Фондом державного майна України та товариством оцінювачів), згідно якого 29 липня 2015 року цим оцінювачем було проведено обстеження спірної квартири з метою встановлення вартості збитків, заподіяних внаслідок залиття водою через перекриття з вищерозташованої квартири № 62, про що зазначено у розділі І цього звіту /а.с.6-44/. Об?єктом оцінки визначено право відшкодування матеріальних збитків, завданих власникові квартири внаслідок залиття водою через перекриття з вищерозташованої квартири № 62. На момент обстеження оцінювачем виявлено наступне: в квартирі, розташованій на десятому поверсі, наявні сліди неодноразового залиття водою через перекриття. Зі слів замовника, останній раз вода лилася зі стелі 18.07.2015 р. більше години, доки стояк не відключив черговий слюсар ЖЕКу. Власниця вищерозташованої квартири № 62 не виключила кран холодної води на кухні. На теперішній час потрібно виконувати ремонт. Візуально оцінювачем виявлено такі пошкодження: коридор - шпалери на стінах мають знебарвлення малюнка, шви поміж шпалерами місцями розійшлися, по всій площині руді плями, на стелі шпалери відійшли від основи, відклеїлись, провисли майже на всій площі; кухня стелю підшито пластиком, вода протікала поміж стиками підшивки та по поверхням стін, які напитались вологою, кухонні меблі також перенаситилися водою, після висихання меблі розсохлися, потріскалися у швах, окрім того, вода потрапляла у софіти на підвісній стелі, що є енергонебезпечним; житлова кімната сліди протікання на шпалерах стін на стелі, знебарвлення малюнка, часткове відставання шпалер від основи, на стелі та стінах руді плями після протікання майже по всій площині. У локальній сметі зазначено про вартість збитків по кожній кімнаті кімнаті та обсяг необхідних робіт, а саме коридор 3232,95 грн., житлова кімната 4151,94 грн. Сліди залиття та наслідки залиття відображені на здійснених оцінювачем [PERSON] фотознімках, долучених до звіту /а.с.6-44/. Ринкова вартість збитків, заподіяних внаслідок залиття водою з вищерозташованої квартири № 62, в квартирі [ADDRESS], станом на 29 липня 2015 року складає 7385 грн. 00 коп. /а.с.6-44/. Відповідно до положень ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхнії представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно ч.1 ст.64 ЦПК України письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Аналізуючи встановлені фактичні обставини по справі у сукупності з наданими доказами, суд приходить до висновку про належність і допустимість наданого позивачем письмового доказу звіту про незалежну оцінку розміру збитків від 03 серпня 2015 року. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, щ шкоди завдано не з її вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до ст. 440 ЦК (що відповідає ст.1166 ЦК 2003 р.) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв?язок та є вина зазначеної особи. Підсумовуючи вищевикладене, а також враховуючи визначені цивільним процесуальним законом принципи змагальності та диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов?язок доведення відсутності його вини в заподіянні шкоди позивачу. Суд приходить до переконання про необхідність задоволення позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди у повному обсязі у сумі 7385 грн. 00 коп., оскільки дії відповідача, які полягали у халатному ставленні власника до користування холодним водопостачанням, є неправомірними, а залиття квартири № 56 сталося внаслідок саме неправомірних дій відповідача, окрім того наявна провина відповідачки у залитті квартири позивача. Стосовно заявлених позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди суд виходить з положення п.3 ч.1 ст.23 ЦК України, відповідно до якого особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав у зв?язку із знищенням або пошкодженням її майна. Оскільки вимоги про відшкодування моральної шкоди є похідними від позовних вимог про відшкодування шкоди, то суд вважає, що позовні вимоги про відшкодуваня моральної шкоди підлягають частковому задоволенню. Встановлюючи розмір моральної шкоди, суд виходить із характеру та ступеню моральних страждань, які відчував позивач через неодноразове залиття його квартири, та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у сумі 1000 грн. 00 коп. Суд вважає, що зазначений розмір відповідає глибині душевних страждань, принципах розумності та справедливості. Розглядаючи вимоги позивача про стягнення витрат на проведення оцінки розміру збитків у сумі 700 грн. 00 коп., суд приходить до переконання, що зазначені витрати не є судовими витратами у розумінні ст.79 ЦПК України, а тому у задоволенні цих вимог необхідно відмовити. Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені сторонами в силу статті 60 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що [PERSON] своїми неправомірними діями які полягали у халатному ставленні до правил користування послугами холодним водопостачанням, спричинила залиття квартири [PERSON], завдавши йому матеріальну шкоду у сумі 7385 грн. 00 коп., внаслідок чого позивач зазнав моральних страждань. Такі дії відповідача є неправомірними, тому позовні вимоги [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у сумі 7385 грн. 00 коп. підлягають задоволенню в повному обсязі, внаслідок чого позовні вимоги [PERSON] про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню у сумі 1000 грн. 00 коп. Враховуючи, що витрати позивача на проведення оцінки розміру збитків не є судовими витратами у розумінні положень ст.79 ЦПК України, у частині позовних вимог про стягнення витрат на проведення оцінки розміру збитків у сумі 700 грн. 00 коп. слід відмовити. Позивачем документально підтверджено платіжним дорученням сплата при зверненні з позовом до суду судового збору в розмірі 243,60 грн., який відповідно до вимог статті 88 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в повному обсязі. Відповідно до роз?яснень, викладених у п.49 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 р. №10, витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача, підлягають розподілу судом відповідно до\~статті 88\~ЦПК України, тобто підлягають стягненню з відповідача на користь позивача у сумі 420 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial