Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-29 00:00:00

31.03.2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди. У позовній заяві позивач посилається на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач - [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] за цією ж адресою, яка знаходиться поверхом вище від квартири позивача. Внаслідок проведення ремонтних робіт відповідачем сталось залиття квартири позивача, в результаті чого були пошкоджені: кухня, ванна кімната, дві кімнати, коридор. Факт залиття підтверджується актом, затвердженим начальником житлово-експлуатаційної дільниці № 909. Розмір завданих збитків згідно акту про оцінку розміру матеріального збитку від 11.02.2020 року складає 21 692 грн. Також позивач посилається на розписку, складену відповідачем 20.06.2019 року, в якій той підтверджує, що проживає в [ADDRESS] та в процесі ремонту квартири пошкодив цілісність квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом нижче. Обіцяє усунути всі завдані незручності. Однак потім відповідач відмовився добровільно відшкодувати вартість ремонту. Крім того, позивач зазначає, що їй було задано неправомірними діями моральну шкоду, яка обумовлена тим, що їй доводиться майже 6 місяців мешкати в квартирі, яка втратила естетичний вигляд, встановився стійкий неприємний запах та поширилося розповсюдження грибку, що завдало душевних страждань та клопоту. У зв`язку з цим, просить стягнути з відповідача кошти у розмірі: 21 692 грн. - на відшкодування майнової шкоди; 840,80 - в рахунок сплаченого судового збору; 2560 грн. - в рахунок вартості проведення оцінки; 3500 грн. - витрати на правову допомогу, 20 000 грн. - відшкодування на моральну шкоду. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 03.04.2020 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30.07.2020 року залишено без задоволення заяву відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Учасниками справи були подані заяви по суті, в яких викладено вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору. Так, у відзиві, що надійшов до суду 21.05.2020 року, відповідач позовні вимоги не визнав. Пояснив, що в результаті ремонтних робіт в його квартирі, яка була придбана ним в травні 2019 року, виникли незначні пошкодження в квартирі позивача, а не ті, що зазначені в позовній заяві. Пошкодження він почав усувати, поки позивач не стала вимагати кошти, розмір яких перевищує вартість ремонту. Під час спілкування позивачем було повідомлено, що її квартиру у 2018 році заливали квартиронаймачі, які проживали до цього в придбаній відповідачем квартирі. Зазначає, що в матеріалах справи відсутній акт, що підтверджує залиття квартири. Крім того, жодного разу його не запрошували для участі в комісійному обстеженні квартири та не ознайомлювали з актами. Просить відмовити в задоволенні позову. Сторона позивача скористалася своїм правом на подачу відповіді на відзив, в якій посилається на те, що відповідачем визнано факт пошкодження її квартири за змістом складеної ним розписки від 20.06.2019 року. На спростування тверджень відповідача стосовно того, що, за словами позивача, її квартиру в 2018 році було залито, зазначає, що таке злиття мало місце в 2015 році, однак після цього квартира була в повному обсязі відновлена. При складанні акту відповідача запрошували, проте він відмовився бути присутнім. При проведенні обстеження квартири експертом відповідач був запрошений на 31.10.2020 року, що підтверджуються копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 27.01.2020 року, яке було отримано відповідачем 29.01.2020 року. Однак він не з`явися. В акті від 10.10.2019 року зазначено, що мешканець квартири [ADDRESS] не надав доступ для виявлення причин пошкодження квартири [ADDRESS] . А в акті від 22.10.2019 року - що залиття сталося з вини мешканців квартири [ADDRESS] . В обох актах чітко описані виявлені пошкодження. Вважає, визначену в звіті про оцінку суму майнової шкоди необхідною для відновлення пошкоджень, завданих відповідачем. 27.08.2020 року до суду надійшли заперечення [PERSON] на відповідь на відзив, в яких він зазначає, що в розписці від 20.06.2019 року зазначені пошкодження в квартирі позивача, які не пов`язані з залиттям, а пов`язані з порушенням конструктивної цілісності стояка опалення, в результаті чого в малій кімнаті було пошкоджено штукатурне покриття поруч зі стояком опалення. Після написання розписки обстеження квартири відбувалося тричі через 4 місяці, як це випливає з даних актів. Вважає, що сухі сліди залиття квартири, що описані в актах, залишилися після тих випадків, коли мало місце залиття 14.12.2014 року та 18.02.2019 року. Крім того, зазначає, що акти не відповідають вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, та наголошує, що на обстеження квартири його не запрошували, доступу до квартини не просили. Також оспорює свій підпис на рекомендованому повідомленні про вручення йому 29.01.2020 року поштового відправлення від 27.01.2020 року. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з тих підстав, що викладені в позовній заяві, просив задовольнити позов. Представник відповідача заперечував проти заявлених позовний вимог, вважає, що акти не можуть бути належними та допустимим доказами, просив відмовити у задоволенні позову. Також пояснив, що завдані відповідачем збитку були ним усунуті. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування від 18.9.1997 року, посвідченим державним нотаріусом Шостої Київської держаної нотаріальної контори Прокопенко Н.Ф. (а.с. 7). Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 04.05.2019 року, укладеним між [PERSON] та [PERSON] , посвідченим приватним нотаріусом КМНО Скринником С.М. (а.с. 91-92). Згідно з даними висновку про оцінку розміру матеріального збитку, складеному оцінювачем Закір`яровою В.В. , доданому позивачем до позовної заяви (а.с.8-15), розмір матеріального збитку, завданого позивачу пошкодженням квартири [ADDRESS] з урахуванням фізичного зносу становить 21 692 грн. За змістом цього звіту пошкодження майна трапилося внаслідок проведення ремонтних робіт в вище розташованій квартирі [ADDRESS] та залиття, згідно з актами від 10.10.2019 року, 22.10.2019 року, 30.10.2019 року, складеними комісією ЖЕД-903. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з ч. ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Примірник акту міститься в додатку 4 до цих Правил. На підтвердження факту залиття квартири позивача, до суду надано копії актів, складених комісією ЖУД № 903. Так, у акті від 10.10.2019 року (а.с. 63) зазначено, що на момент обстеження в квартирі [ADDRESS] виявлені пошкодження: кімнати № 1 (пошкоджено штукатурне покриття навколо стояка опалення; сухі сліди залиття на стелі навколо люстри S-0,004 м2; між стіною та стелею спостерігаються волосяні тріщини); кімнати № 2 (пошкоджено конструктивну цілісність стелі в трьох місцях, місця пошкодження зашпакльовані штукатуркою мешканцем квартири [ADDRESS] ); коридор (між стіною та стелею спостерігаються волосяні тріщини (водоемульсійна фарба). Також зазначено, що, зі слів мешканки квартири [ADDRESS] , пошкодження виникли в процесі проведення ремонтних робіт в розташованій квартирі [ADDRESS] . Доступу для виявлення причини пошкодження в кв. [ADDRESS] мешканці кв. [ADDRESS] не надали. У акті від 22.10.2019 року (а.с. 64) міститься наступне: на момент обстеження в квартирі [ADDRESS] виявлені сухі сліди залиття: кухня (стеля S - 1,85 м2 (водоемульсійна фарба); стіна S-3,00 м2 (шпалери); ванна кімната (пошкоджено на стелі багет 20 см та спостерігаються сухі сліди залиття на стіні (полістирольні плити) - S-0,5 м2). Згідно з даними об`єднаної диспетчерської служби «Городок» № 5740412 від 21.10.2019 року залиття в кв. [ADDRESS] сталося з вини мешканців кв. [ADDRESS] . Доступу для виявлення причини залиття мешканці кв. [ADDRESS] не надали. Акт від 30.10.2019 року (а.с. 65) містить перелік пошкоджень, що перераховані у попередніх актах, у кухні, кімнаті № 1 та № 2. Додано лише те, що у кімнаті [ADDRESS] пошкоджено штукатурне покриття навколо стояка опалення та порушено кріплення радіатора опалення. Крім того, в акті зазначено, що згідно з даними об`єднаної диспетчерської служби «Городок» залиття на кухні в кв. [ADDRESS] сталося 18.02.2019 року з кв. [ADDRESS] самостійно ліквідував причину залиття. Пошкодження кімнат № 1 та № 2 виникли в процесі проведення ремонтних робіт в кв. [ADDRESS] , що засвідчено розпискою мешканця останньої. Згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій факт залиття та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акта (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) дата настання залиття; 4) адреса квартири; 5) опис того, що трапилося (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено); 6) чітко зазначені причини залиття; 7) висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; 8) підписи членів комісії та тих хто ознайомлений з актом. Акт про залиття повинен складатися у терміновому порядку у день надходження відповідної заявки мешканця (мешканців) квартири, в якій відбулося залиття. Вбачається, що акти від 10.10.2019 року та від 22.10.2019 року не містять точні причини залиття та дати залиття. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Положеннями ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Дослідивши надані документи, враховуючи норми чинного законодавства та правову позицію Верховного суду, викладену у постанові від 21.02.2018 року (справа № 2-1974/11), суд приходить до висновку, що акти від 10.10.2019 року та від 22.10.2019 року не можуть бути належними та допустимими доказами заподіяння відповідачем з його вини майнової шкоди позивачу. Згідно з актом від 30.10.2019 року, підставою складання якого, як пояснив представник позивача, було лише зведення та відображення сукупно всіх відомостей з попередніх двох актів від 10.10.2019 року та від 22.10.2019 року, залиття квартири [ADDRESS] сталося 18.02.2019 року з вище розташованої квартири [ADDRESS] та було усунуто мешканцем останньої. Разом з тим, відповідач набув права власності на квартиру [ADDRESS] , лише 24.05.2019 року, тобто більше ніж через 3 місяці. За змістом ст. 1066 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, однак як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. При цьому, суд бере до уваги і той факт, що акт був складений більше, ніж через 8 місяців з моменту можливого залиття квартири позивача. Так, з розписки відповідача та його пояснень вбачається, що квартирі позивача були завдані незначні пошкодження в процесі проведення ремонтних робіт, а саме в малій кімнаті було порушено штукатурне покриття поруч зі стояком опалення, а не залиття. Також в розписці відповідач зобов`язався усунути завданий збиток. В акті від 30.10.2019 року вказано, що в кімнаті № 2 пошкоджено цілісність стелі в трьох місцях. Місця пошкодження зашпакльовані штукатуркою мешканцем кв. [ADDRESS] . Підтвердження таких робіт відображено і в наданому позивачем звіті про оцінку. Разом з тим, у звіті про оцінку, на який посилається позивач як підтвердження обставин залиття та пошкодження, визначений загальний розмір матеріального збитку внаслідок пошкодження, завданого квартирі №8, але не зазначено, які пошкодження були завдані внаслідок залиття, а які внаслідок пошкодження в результаті проведення ремонтних робіт відповідачем. Проте, позивачем не доведено причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та завданою позивачеві шкодою саме в такому розмірі. Так, положеннями ст. 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Однак належних доказів, що збитки були спричинені позивачу внаслідок дій відповідача не надано, причина залиття квартири не встановлена, акти від 10.10.2019 року, 22.10.2019 року, 30.10.2019 року складені без участі відповідача. Між тим, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Таким чином, суд приходить до висновку, що матеріали справи не містять доказів неправомірних дій відповідача щодо залиття квартири позивача, як не доведено і факту спричинення позивачу матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири саме відповідачем. З огляду на наведене, у задоволенні позов слід відмовити.

Outcome: dismissed