Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

30.08.2018 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Первомайської районної ради Харківської, треті особи: Красненська сільська рада Первомайського району Харківської області та Комунальне підприємство «Первомайське бюро технічної інвентаризації» Харківської, в якому просить визнати недійсним свідоцтво про право власності на житло. Ухвалою суду від 03.09.2018 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 18 вересня 2018 року, проведення якого було відкладено ухвалою суду до 03 жовтня 2018 року за клопотанням позивача. 03 жовтня 3018 року підготовче засідання також було відкладено до 02 листопада 2018 року за клопотанням позивача, оскільки він мав намір залучати співвідповідачів та подати уточнену позовну заяву. Ухвалою судді від 02.11.2018 року було залучено до участі у справі співвідповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та відкладено проведення підготовчого засідання у зв`язку із цим на 29 листопада 2018 року, яке також було відкладено на 13.12.2018 року оскільки співвідповідачі отримали позовну заяву тільки 15.11.2018 року і наданий їм строк для подання відзиву ще не сплив. 13.12.2018 року розгляд справи також було відкладено на 21.01.2019 року оскільки суддя знаходився на лікарняному. 21 січня 2019 року проведення підготовчого судового засідання також було відкладено на 11 лютого 2019 року у зв`язку із клопотанням співвідповідачів про відкладення підготовчого судового засідання. Яке у свою чергу також було відкладено на 11 березня 2019 року через клопотання представника співвідповідачів Поліщук І.Б. про відкладення підготовчого судового засідання. Ухвалою про витребування доказів від 11.03.2019 року у підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву до 02.04.2019 року, яку продовжено було до 13 травня 2019 року через клопотання адвоката Поліщук І.Б. 13 травня 2019 року суддя Библів С.В. перебував на лікарняному, тому проведення підготовчого засідання було відкладено на 30.05.2019 року, яке також було відкладено на 22 липня 2019 року. Ухвалою суду від 22 липня 2019 року було закрито підтовче провадження по даній справі та призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні. Ухвалою суду від 15 жовтня 2019 року було призначено почеркознавчу експертизу, а провадження у справі було зупинено. 27 березня 2020 року справу повернуто до суду з висновком експертів за результатами проведення комісійної судово-почеркознавчої експертизи № 22736. Ухвалою судді від 30 березня 2020 року було поновлено провадження по даній справі та призначено судове засідання. У судове засідання 27 липня 2020 року сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, не з`явилися, однак від представника відповідача адвоката Ключко Т.О. надійшла телефонограма про відкладення судового засідання, у зв`язку із оголошення карантину. 27 серпня 2020 року ухвалою суду судове засідання відкладене на 01.10.2020 року за заявою представника співвідповідачів через зайнятість у іншій судовій справі. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що у липні 2018 року йому стало відомо, що квартира, у якій він проживає з 27.06.1993 року, приватизована на нього, його співмешканку [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідоцтво про право власності на житло видане 21.10.1999 року Органом приватизації Первомайської районної ради Харківської області відповідно до розпорядження № 611 від 18.10.1999 року та зареєстроване право власності 22.10.1999 року «Первомайським бюро технічної інвентаризації Харківської області у книзі №1 за реєстровим № 99. Оскільки на час приватизації він перебував під вартою за вчинення злочину, то фізично не міг звернутися до органу приватизації з відповідною заявою. Тому, вважає акт приватизації незаконним та просить у зв`язку із цим визнати недійсним свідоцтво про право власності. В судове засідання сторона позивача не прибула, проте надала заяву про розгляд справи без її участі, на задоволенні позову наполягає. Співвідповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не прибули, проте надали судові спільну заяву про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги визнають повністю. Представник відповідача Первомайської районної ради Харківської області до суду не прибув, проте від нього надійшла заява про розгляд справи без його участі та про визнання позову. Представники третіх осіб, також, до судового засідання не прибули та надали заяви про розгляд справи без їхньої участі, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши позовну заяву, заяви про визнання позову відповідачами, дослідивши та проаналізувавши письмові докази, встановив обставини та відповідні правовідносини. У липні\~2018\~року позивачеві\~стало відомо,\~що квартира,\~у якій\~він проживає\~з 27.06.1993\~року приватизована\~на нього,\~його співмешканку [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідоцтво про право власності на житло видане 21.10.1999 року Органом приватизації Первомайської районної ради Харківської області відповідно до розпорядження № 611 від 18.10.1999 року (а.с.11) та зареєстроване право власності 22.10.1999 року «Первомайським бюро технічної інвентаризації Харківської області у книзі №1 за реєстровим № 99. Оскільки на час приватизації він перебував під вартою (а.с.13-14) за вчинення злочину, то фізично не міг звернутися до органу приватизації з відповідною заявою. Передачу об`єктів приватизації відносять до двостороннього правочину, тому що Закон передбачає, по-перше, наявність волі громадянина на приватизацію житла; по-друге, прийняття відповідного рішення органом приватизації, який у конкретних правовідносинах впроваджує волю держави, що виражена у Законі. Ч. 3 ст. 203 ЦК України передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Згідно ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Відповідачі того факту, що позивач не звертався до органу приватизації з відповідною заявою не спростовують, та навпаки позовні вимоги визнають. Отже у позивача були відсутні волевиявлення та воля на здійснення приватизації житла. Згідно ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом не встановлено обставин, які б не дозволили йому прийняти визнання позову відповідачами, а, тому позовні вимоги підлягають повному задоволенню. Всі понесені сторонами судові витрати залишити за останніми. \~\~\~\~\~\~На підставі\~наведеного та\~

Outcome: approved