Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-16 00:00:00

29.10.2019 року позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовом до відповідачів Фастівської міської ради Київської області, ФОП [PERSON] про усунення перешкод в користуванні власністю та відновлення становища, яке існувало до порушення права, посилаючись на те, що [PERSON] спільно з [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . [PERSON] спільно з дружиною [PERSON] та двома дітьми на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] в даному будинку. Іншу частину будинку складають нежитлові приміщення, котрі належать територіальній громаді м. Фастова. Влітку 2019 року в нежитлових приміщеннях їхнього будинку розпочались капітальні ремонтні роботи, внаслідок яких було завдано шкоди їхнім квартирам. Зокрема, було повністю розібрано і знято частину суцільного спільного даху над житловими приміщеннями, внаслідок чого перекриття над їхніми квартирами «роз`їхалось», дах повністю «розлізся». Таке часткове зняття даху призводить до постійного затікання атмосферних опадів на суміжну із нежитловими приміщеннями стіну всередині кімнати. Також, всередині нежитлових приміщень було проведено повне перепланування зі знесенням несучих стін будинку, підкопано фундамент по всьому периметру частини будинку під нежитловими приміщеннями. Такі дії призвели до затікання води та розмивання фундаменту під частиною будинку, в якому розташовані їхні квартири. На їхні звернення щодо припинення порушення їхніх прав власників нерухомого майна відповідачі не реагують, що стало підставою звернення до суду. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 19.11.2019 року, через канцелярію суду від представника відповідача Фастівської міської ради надійшов Відзив на позовну заяву в якому представник заперечує проти позову в повному обсязі, вважає даний позов безпідставним, необґрунтованим, надуманим та таким що не відповідає дійсним обставинам справи, посилаючись на те, що ФОП [PERSON] здійснює невід`ємні поліпшення орендованого об`єкту на підставі необхідних погоджень та дозволів в рамках чинного законодавства. Всі перераховані позивачами порушення та дії, які нібито виникли в результаті проведення невід`ємних поліпшень орендованого об`єкту ФОП [PERSON] не відповідають дійсності, оскільки відповідні руйнації житлового будинку виникли ще задовго до ремонтних робіт. 09.12.2019 року, через канцелярію суду від представника позивачів надійшла відповідь на Відзив, в якому представник зазначає, що позивачі на підставі наданих суду доказів у справі вважають, що діями відповідача ФОП [PERSON] по демонтажу нежитлової частини будівлі, прилеглої до їхньої приватної власності, що підпадають під визначення «самочинне будівництво». ФОП [PERSON] свідомо та грубо порушують права позивачів, як співвласників житлового будинку на вільне користування власним майном у передбаченому законом порядку і спосіб, а також право на збереження такого майна та утримання інших осіб від втручання у право власності на таке майно, а тому вважають свої вимоги законними та обґрунтованими, та такими що підлягають задоволенню. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. В судовому засіданні позивачі та їх представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача Фастівської міської ради позовні вимоги не визнав та просив в їх задоволенні відмовити. В судовому засіданні представник відповідача ФОП [PERSON] позовні вимоги не визнала та просила у їх задоволені відмовити та зазначила, що позивачами не доведено причинного зв`язку між діями ФОП [PERSON] та руйнуванням житлових приміщень позивачів. Ще задовго до проведення ремонтних робіт будинок позивачів було визнано аварійним та таким, що проживання в ньому не можливо. Належних доказів на підтвердження своїх позовних вимог позивачами надано не було. В судове засідання треті особи не зявилися, в ході розгляду справи надали заяви про розгляд справи в їх відсутність, позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] просили задовольнити. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Положеннями ст. 13 ЦПК України, передбачено що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При розгляді справи судом встановлено, що позивачу [PERSON] та [PERSON] належить на праві приватної власності, по Ѕ частині, квартира [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] видане 12.01.2007 року Виконавчим комітетом Фастівської міської ради. Позивачу [PERSON] спільно з дружиною [PERSON] та їх дітям [PERSON] , [PERSON] , належить на праві спільної часткової власності, по ј частині, квартира [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] видане 23.01.2007 року Виконкомом Фастівської міської ради. Як вбачається з свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.05.2009 року серії [NUMBER] та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 20.05.2009 року серії ССМ № 886437 , територіальній громаді м. Фастова в особі Фастівської міської ради, належить будівля з нежитловими приміщеннями [ADDRESS] . Звертаючись до суду з даним позовом позивачі просили усунути перешкоди, які чиняться власникам квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] вказаного будинку та просили зобов`язати відповідачів припинити проведення ремонтних робіт, пов`язаних із перенесенням (знесенням) руйнуванням опорних та несучих конструкцій будинку [ADDRESS] ; замінити всю покрівлю даху будинку в тому числі і над квартирами позивачів; укріпити фундамент навколо їх квартир; у квартирі [ADDRESS] замінити штукатурку та пофарбувати цю стіну; заштукатурити тріщини у стінах кімнат № 1, № 2, № 4; укріпити зрушену та просідаючу несучу стіну, що є спільною з нежитловим приміщенням; у квартирі [ADDRESS] заштукатурити тріщини у стінах і стелі кімнат, перештукатурити зовнішню стіну будинку від кімнат № [ADDRESS] і [ADDRESS] . В позовній заяві так і в судовому засіданні зазначили, що всі руйнування які зазначені в позові спричиненні ремонтними роботами відповідача - ФОП [PERSON] , яка здійснює вказані роботи без відповідних дозволів та без погодження з позивачами. В обґрунтування своїх позовних вимог посилаються на Акти обстеження матеріально-побутових умов від 10.08.2019 року та 20.08.2019 року складених депутатом міської ради [PERSON] та [PERSON] . Згідно даних актів квартира № 3, яка належить [PERSON] та квартира [ADDRESS] , яка належить [PERSON] будинку [ADDRESS] , належить до майнового комплексу, який руйнують невідомі особи. З літа 2019 року невідомими особами було зруйновано частину будинку, що належить до даного майнового комплексу, що нанесло шкоду [PERSON] , та [PERSON] , а саме заливає дощовими водами стелю, стіни та веде до руйнування їх житла. Також, зазначено, що даний будинок перебуває в аварійному стані, на стінах проходять тріщини і в деяких місцях навіть глибокі на всю товщину стіни. Внутрішні стіни теж в тріщинах. В зв`язку з реконструкцією суміжного приміщення частину даху житла [PERSON] розкрито і при проходженні дощів стіна даної квартири заливається. Перевіряючи доводи позивачів судом було встановлено, що 26.12.1990 році житловий будинок за адресою: [ADDRESS] на даний час [ADDRESS] , було обстежено на відповідність технічному стану даного житлового будинку та було встановлено, що «фундамент з цоколем плиточник, шлакобетонний має багато чисельні вертикальні тріщини, значне «випирання» грунту - 80%. Стіни зовнішні: з двох сторін штукатурені, побілені, нерівномірна осадка відхилення від вертикалі - 80%. Стіни внутрішні: перегородки шлакові продовжені, тріщини по всій поверхні, випуклість штукатурки - 70%. Перекриття: настил досок по балкам, поштукатурено, побілено - поперечні тріщини, випуклість штукатурки - 70%. Підлога: «дощатні, щілі, спертість 70 %». Покрівля даху: шиферна має прогиби та гниль - 75 %. Зношення будинку в цілому - 72 %. (Довідка від 26.12.1990 року). Згідно Акту обстеження стану житлового будинку з метою встановлення його відповідності санітарним і технічним вимогам та визнання жилого будинку непридатним для проживання від 21.07.1997 року № 139, вбачається, що будинок за адресою: [ADDRESS] перебуває на балансі ЖЕК. Будинок побудований в 1940 році, одноповерховий, цегляний, в будинку проживає одна сім`я. Були надані документи: поетажний план, технічний паспорт, висновок інституту. На підставі наданих документів, проведеного обстеження жилого будинку комісія встановила, що даний будинок непридатний для проживання та рахувати аварійним, не доцільним проведення в ньому ремонту. Рішенням Фастівської міської ради №139 від 12.08.1997 року «Про затвердження актів комісії по обстеженню ветхих і аварійних будинків на предмет можливості проживання в них» затверджено Акти комісії по обстеженню жилих будинків від 21.07.1997 року про визнання аварійними в тому числі і житловий будинок [ADDRESS] . Відповідно до акту комісійного обстеження нежитлових приміщень [ADDRESS] та [ADDRESS] по зверненню [PERSON] від 26.05.2005 року було встановлено, що нежитлові приміщення знаходяться в незадовільному стані враховуючи термін експлуатації та не використовуються за цільовим призначенням. В будинку було виявлено просідання фундаменту, тріщини на зовнішніх стінах будівлі з розкриттям до 3 см, тріщини в стінах в середині будинку з розкриттям до 2 см, тріщини в місцях сполучення зовнішніх стін, внутрішніх перегородок з перекриттям з розкриттям до 2 см, на внутрішніх стінах та стелі сліди замокання внаслідок протікання покрівлі, відшарування штукатурки на внутрішніх та зовнішніх стінах, перекриття мало прогин, поли просіли та мають нахил, відсутнє забезпечення теплопостачанням та водопостачанням. Вказані фактори негативно впливають на загально - технічний стан приміщень і загрожують його руйнуванню. Таким чином, комісією було зроблено висновок, що нежитлові приміщення знаходяться в аварійному стані і непридатні для використання під житло. Згідно ч. 2 ст.19 Конституції України, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Повноваження виконавчого комітету міської ради визначені ст. 27-41, 51-53 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», згідно яких він є колегіальним органом, який на своїх засіданнях розглядає і вирішує питання, віднесені до його компетенції. Положеннями ч. 2 ст. 7 ЖК УРСР передбачено, що непридатні для проживання жилі будинки і жилі приміщення переобладнуються для використання в інших цілях або такі будинки зносяться за рішенням виконавчого комітету обласної, міської (міста республіканського підпорядкування) Ради народних депутатів. Згідно ст.41 Конституції України, ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам та свободам громадян. Стаття 320 ЦК України, передбачає право власника на використання свого майна для здійснення підприємницької діяльності. За приписами ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно п. 5 «Порядку обстеження стану жилих будинків з метою встановлення їх відповідності санітарним та технічним вимогам та визнання жилих будинків і жилих приміщень непридатними для проживання», що затверджені Постановою Ради міністрів Української РСР №189 від 26.04.1984 року (надалі - «Порядок»)., якщо під час обстеження стану жилих будинків буде виявлено невідповідність санітарним і технічним вимогам цих будинків (жилих приміщень), яку можливо і доцільно усунути шляхом проведення капітального ремонту, житлово-експлуатаційна організація вирішує в установленому порядку питання про проведення такого ремонту. В разі неможливості або недоцільності проведення капітального ремонту житлово-експлуатаційна організація вносить до виконкому районної, міської, районної у місті Ради народних депутатів пропозицію про визнання жилого будинку (жилого приміщення) таким, що не відповідає вказаним вимогам і є непридатним для проживання. Окрім цього, утримання жилих будинків врегульовано «Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій», що затверджені Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року (надалі - «Правила»). Згідно вказаних Правил, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Рішенням сесії Фастівської міської ради за № ЗЗ-ХЬ-УІІ від 03.05.2018 року, фізичній особі - підприємцю [PERSON] було надано в оренду терміном на два роки 11 місяців комунальне майно, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площею 75,4 м2 з метою розміщення музею. 31.07.2018 року між Фастівською міською радою (орендодавець) та фізичною особою-підприємцем [PERSON] (орендар) було укладено договір № 24 оренди нежитлового приміщення площею 75,4м2, розміщене за адресою: [ADDRESS] , яке знаходиться на балансі КП ФМР «Фастівська житлово-експлуатаційна контора». Згідно умов вказаного Договору, орендар зобов`язується забезпечити збереження орендованого майна, запобігати його пошкодженню і псуванню, здійснювати заходи протипожежної безпеки (п.5.2). Також, зобов`язується своєчасно здійснювати капітальний, поточний та інші види ремонтів орендованого майна (п.3.5). Згідно п. 6.2. Договору, орендар має право з дозволу орендодавця вносити зміни до складу орендованого майна, проводити його реконструкцію, технічне переоснащення, що зумовлює підвищення його вартості. Відповідно до ст. 776 Цивільного кодексу України, поточний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймачем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом. Капітальний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймодавцем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом. Капітальний ремонт провадиться у строк, встановлений договором. Якщо строк не встановлений договором або ремонт викликаний невідкладною потребою, капітальний ремонт має бути проведений у розумний строк. [PERSON] 02.11.2018 року звернулася з заявою до міського голови Фастівської міської ради про надання дозволу на здійснення невід`ємних поліпшень орендованого нею майна по [ADDRESS] . Також, з відповідним листом № 01-18/562 від 29.10.2018 року щодо ремонту вказаного будинку звернувся начальник КП «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» де зазначив, що будинок знаходиться в аварійному стані. Фундаменти просіли, зовнішні стіни мають значні тріщини, покрівля протікає, покриття має прогиби, поли просіли і мають нахил. Водопостачання та водовідведення в будинку відсутнє. Вважає за доцільне здійснити невідємне поліпшення технічного стану вказаної будівлі за рахунок коштів орендаря. Рішенням сесії Фастівської міської ради від 07.02.2019 року за № 31- ХІЛХ -VII ФОП [PERSON] було надано погодження, як орендарю нежитлового приміщення, за адресою [ADDRESS] на проведення невід`ємних поліпшень зазначених відповідно до проектно-кошторисної документації: загально будівельні роботи; роботи по водопроводу та каналізації; електромонтажні роботи. Крім того, 20.06.2019 року ФОП [PERSON] звернулася з заявою до начальника КП «Фастівська ЖЕК» Савочки М.М., як до балансоутримувача орендованого майна з проханням погодження розбирання покрівлі орендованого об`єкту, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Акту обстеження технічного стану покрівлі будинку [ADDRESS] від 20.06.2019 року було проведено обстеження технічного стану покрівлі вказаного будинку та встановлено, що будинок побудований в 1940 році. Стан покрівлі має 100% зносу, конструктивні елементи пошкодженні, деформовані, частина розпірних елементів відсутня. Висновок: в наслідок довготривалої експлуатації покрівля відпрацювала свій термін експлуатації і потребує термінової заміни. Позивачі зазначають, що даний житловий будинок є багатоквартирним і підпадає під дію Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» де передбачено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку і всі дії щодо проведення ремонтних робіт повинні бути погодженні з іншими співласниками. Разом з тим, згідно ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що багатоквартирний будинок це житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна. Згідно ст. 382 ЦК України, квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. В житловому будинку [ADDRESS] розташовано дві квартири, які належать позивачам і нежитлове приміщення з технічного паспорту, якого вбачається було розміщено бібліотеку, а на даний час перебуває в оренді ФОП [PERSON] . Таким чином, влітку 2019 року ФОП [PERSON] отримавши погодження на проведення будівельних робіт розпочала проведення невід`ємних поліпшень орендованого об`єкту, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно акту комісійного обстеження домоволодіння по [ADDRESS] по зверненню гр. [PERSON] від 02.07.2019 року, було встановлено, що по [ADDRESS] у другій частині споруди (власник - територіальна громада м. Фастова) проводяться поліпшення - заміна покрівлі будівлі із дотриманням вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил. Заміна покрівлі даної частини будинку регламентується постановою КМУ № 406 від 7 червня 2017 року «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію». Висновок комісійного обстеження вказував на те, що технічний стан конструктивних елементів перекриття та покрівлі характеризується, як незадовільний, що свідчить про вичерпання несучої здатності конструкцій. Для забезпечення безпечних умов експлуатації споруди першорядне значення набуває підтримання в належному рівні технічного стану споруди, за рахунок відновлення та реконструкції несучих конструктивних елементів споруди. Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 406 від 7 червня 2017 року «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» до переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію віднесено; заміна покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами без втручання в несучі конструкції; конструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення внутрішніх систем: опалення, у тому числі що передбачає встановлення або заміну обладнання індивідуальних теплових пунктів, заміна трубопроводів систем опалення, балансування систем опалення, встановлення балансувальних клапанів та/або витратомірів, зміна типу систем опалення з однотрубної на двотрубну та/або з вертикальної на горизонтальну, встановлення та/або заміна опалювальних приладів, обладнання опалювальних приладів автоматичними регуляторами температури в приміщеннях, встановлення та заміна приладів-розподілювачів та іншого обладнання регулювання і обліку теплової енергії; вентиляції; водопостачання та водовідведення, у тому числі трубопроводів; силових та слабкострумових систем, які забезпечують функціонування будівель і споруд; відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів. Звертаючись до суду з даним позовом позивачі обрали спосіб захисту своїх прав шляхом зобов`язання відповідачів на здійснення ремонтних робіт по усуненню пошкоджень квартир, що належать їм на праві власності при цьому стверджуючи, що незаконними діями відповідачів їх майну було спричинено шкоду, що позбавило їх у належному користуванні своєю власністю. Разом з тим, позивачами не було надано суду належних доказів, які б підтвердили причинний зв`язок між діями відповідачів та наслідками, а також не підтверджено вини відповідачів. Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в іншій спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана рішеннями, діями чи бездіяльністю правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка їх завдала. Законодавець передбачив, що для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: наявність шкоди; протиправної поведінки заподіювача шкоди; вина; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою. В обґрунтування своїх позовних вимог позивачі посилаючись на Акти обстеження матеріально-побутових умов квартир в яких вони проживають, які складені депутатом міської ради, однак дані Акти не підтверджують факт, нанесення шкоди майну позивачів неправомірними діями відповідачів. Суд також не бере до уваги, як належні докази показання свідків, які були допитані в судовому засіданні [PERSON] , [PERSON] , так, як дані особи при надані показів зазначили, що дійсно житловий будинок в якому проживають позивачів побудований давно, житловий будинок має тріщини, штукатурка потріскалася, фундамент осів, в квартирах позивачів також, на стінах маються тріщини, це все ними було встановлено візуально, вони не є спеціалістами і їм не відомо чи були дані пошкодження до початку ремонтних робіт зі сторони відповідачів. За правилами ст. 12, ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини 1 статті 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК). Частина друга статті 78 ЦПК України передбачає, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. За таких обставин на підставі правової оцінки наявних у справі доказів в їх сукупності з достовірністю встановлено про недоведеність всіх обов`язкових елементів для настання цивільно-правової відповідальності з боку відповідачів у вигляді здійснення робіт по усуненню пошкодження, які містяться в квартирах позивачів за рахунок відповідачів (протиправної поведінки; шкоди та її розміру; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини заподіювача), а тому в задоволені позову слід відмовити. Куруючись ст. 4,11,12,13,76-81,89,141,265,268 ЦПК України, на підставі ст.15.16, 22, 1166 ЦК України, суд

Outcome: dismissed