Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-22 00:00:00

29 березня 2021 року керівник Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області Моргай А.С. звернувся до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області з позовною заявою, в порядку ст. 56 ЦПК України, в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Управління Державного агентства рибного господарства у Кіровоградській області, третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Онуфріївська селищна рада Кіровоградської області до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, прохає суд винести рішення, яким стягнути з [PERSON] , заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища незаконним добуванням (виловом) риби в розмірі 6808 грн. 00 коп. на користь держави та стягнути судові витрати в розмірі 2270 грн. 00 коп.. Свої позовні\~вимоги обґрунтовує\~тим,\~22.06.2020\~року,\~о 07\~год.\~45\~хв.,\~в районі\~с.\~Куцеволівка,\~Онуфріївського району,\~Кіровоградської області,\~громадянин [PERSON] \~з риболовного\~човна «Прогрес»\~здійснював незаконний\~вилов риби,\~забороненим знаряддям\~лову \~сітками з\~жилками в\~кількості 6\~штук,\~які заборонені\~режимом рибальства\~2020\~та не\~мали бирок\~для маркування\~знарядь лову.\~При цьому\~виловив риби:\~карась 76\~шт.,\~окунь 41\~шт.,\~плоскирка 31\~шт.,\~плітка 8\~шт.,\~судак 2\~шт.\~краснопірка 4\~шт.,\~загальною вагою\~27\~кг.\~Вказаними діями\~ [PERSON] \~порушив вимоги\~ст.63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ»,\~п.п.\~6.1.1,\~6.1.7\~«Правил промислового\~рибальства і рибогосподарських водних\~об`єктах України\~у 2020\~році» п.\~33\~«Порядку здійснення\~спеціального використання\~біоресурсів у\~внутрішніх рибогосподарських\~водних об`єктах,\~внутрішніх морських\~водах,\~територіальному морі,\~виключній економічній\~зоні та\~на континентальному\~шельфі України,\~затвердженою постановою\~КМУ від\~25.11.2015\~№992»\~та п.\~5, 9.4 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах України у 2020 році, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. Таким чином, своїми навмисними діями [PERSON] порушив вимоги «Правил любительського і спортивного рибальства» та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998 року та наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, а саме: щодо заборони лову водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменування, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; у каналах теплоенергоцентралей, підвідних та скидних каналах електростанцій; у підвідних і магістральних каналах, відводах рибогосподарських та меліоративних систем, в шлюзових каналах тощо; у новостворених водосховищах (до особливого розпорядження); з незареєстрованих плавзасобів або таких, що не мають на корпусі чіткого реєстраційного номера (за винятком веслових човнів); у верхніх б`єфах гребель на відстані ближче ніж за 500 метрів, в нижніх - на відстані в межах, встановлених п.4.13 цих Правил рибальства; поблизу мостів, які охороняються, в межах режимних зон охорони. Розрахунок збитків заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів проводиться відповідно до додатку 1 Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів затвердженої наказом Міністерства аграрної політики Україну та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 12.07.2004 р. №248/273, зареєстрованим в Міністерстві юстиції Україні 12.11.2004 року за №1446/10045. Згідно проведених розрахунків сума загальних збитків рибному господарству України складає 6 808 гривень 13 коп. До теперішнього часу [PERSON] завдані збитки добровільно не сплатив. Постановою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 03.09.2020 у справі №399/547/20, провадження №3/399/197/2020 [PERSON] визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.4 \~ \~ \~ \~ст. 85 КпАП України, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340 грн. з конфіскацією знаряддю вчинення правопорушення, а саме сітки з жилками в кількості шість штук (L=70m., h=1,2м., О=36мм. - 4 шт.; L=70m., h =1,2м., О=35мм. - 2 шт.) та без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів. Згідно з ч.4 ст.61 ЦПК України вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. 28.09.2020р Управлінням Державного агентства рибного господарства у Кіровоградській області відповідачеві [PERSON] рекомендованим листом направлялося сповіщення про необхідність самостійно сплатити шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а саме внаслідок вилову риби забороненим знаряддя лову в сумі 6 808 грн. 13 коп.. Проте, лист повернувся до Управляння з відміткою «Адресат відмовився», що підтверджує небажання добровільно сплатити завдані збитки. Згідно проведених розрахунків сума загальних збитків рибному господарству України складає 6 808 гривень 13 коп.. До теперішнього часу [PERSON] завдані збитки добровільно не сплатив. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 28.04.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. В судовому засіданні представник позивача Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області прокурор Онуфріївського відділу Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області Стеблина Л.В. позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Представник державного агентства рибного господарства України в судове засідання не з`явилась. Завчасно направила на адресу суду заяву та прохає розглянути справу без участі представника Державного рибного господарства України. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судової повістки за останнім відомим місцем реєстрації, а також шляхом публікації оголошення на веб-сайті Онуфріївського районного суду Кіровоградської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Проте [PERSON] не повідомив причини неявки, не звертався із заявою про відкладення розгляду справи до суду, не подав відзиву на позов. Онуфріївська селищна рада Кіровоградської області в судове засідання свого представника не направила, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило. В установлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не надав, тому відповідно до ч.8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Частиною 1 статті 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача та ухвалити по справі заочне рішення. Частиною 2 статті 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини. 22 червня 2020 року Державним агентством рибного господарства України складено протокол № 000520 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] , за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Відповідно до копії постанови Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 03 вересня 2020 року, по справі № 399/547/20, провадження № 3/399/197/20, яка набрала законної сили 15.09.2020 року, [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в прибуток держави у розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь вчинення адміністративного правопорушення та без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів. Відповідно до наданого розрахунку збитків до Протоколу про адміністративне правопорушення № 000515 від 22 червня 2020 року, наданий Головним державним інспектором Управління оперативного реагування О.С. Бойко, сума загальних збитків складає 6808,13 гривень. Судом встановлено, що Державним агентством рибного господарства України на адресу [PERSON] за вих.. № 3-23/940-20 від 28.09.2020 року направлено сповіщення про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а саме незаконного вилову риби забороненим знаряддям лову на суму 6808,13 грн., яке було повернуто адресату в зв`язку з відмовою від отримання. Згідно ст. ст.\~12,\~13,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 13 Конституції України\~передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених дією\~Конституцією. Відповідно до вимог\~ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно зі\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно з\~постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996. Таким чином, суд вважає, що право власності на природні ресурси, в тому числі водні біоресурси, від імені Українського народу здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування на території яких вони знаходяться. В силу\~ст. 56 ЦПК України\~у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками. Відповідно до статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 р. (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань. Згідно п.2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №33 від 18 березня 1999 р., сітки відносяться до промислових знарядь лову. Згідно ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно до висновку щодо застосування норм права викладеного в постанові Верховного Суду у справі № 753/72/81/15 від 23.01.2018 року відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог\~статті 1166 ЦК України\~покладено на відповідача. Згідно ч.1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно ч.2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог користування об`єктів тваринного світу. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ст. 68\~Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Крім того,\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Питання відшкодування майнової шкоди, яка була заподіяна внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів не вирішено під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення не вирішено, відповідно до частини 1 або частини 2 статті 40 КУпАП, то згідно частини 3 статті 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Враховуючи, що вина [PERSON] у заподіянні шкоди державі внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 6808 грн. 13 коп. є доведеною, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів, суд визнає позов обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з [PERSON] майнової шкоди підлягають задоволенню. На підставі\~ст. 141 ЦПК України\~та Закону України «Про судовий збір» з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2270,00 гривень, сплачений при зверненні до суду з даним позовом.

Outcome: approved