Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-08 00:00:00

29 травня 2014 року представник [PERSON] - [PERSON] звернулася до Чугуївського міського суду Харківської області з зазначеним позовом, посилаючись на те, що [PERSON], згідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого повторно 31 травня 2013 року відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дворічанського районного управління юстиції у Харківській області народився [INFO]. Батьками [PERSON] зазначено: «мати» - [PERSON], відомості про батька відсутні, крім його ім'я - [PERSON]. До 1950 року [PERSON] проживав разом з матір'ю, яку майже не пам'ятає. Потім, з невідомих йому причин він був відправлений в дитячий будинок, розташований в селі Первомаївка Ленгерського (нині - Толебійського) району Чимкентської області, Казахстану, де виховувався до повноліття. Зі своєю матір'ю з того часу [PERSON] не бачився. Зі слів його тітки, рідної сестри матері - [PERSON], він знав, що вона була засуджена і відбувала покарання в місцях позбавлення волі. Всі їх спроби з тіткою розшукати матір не увінчалися успіхом. На разі до цього часу не відомо жива вона, чи ні, та де може перебувати. Однак, зі своєю тіткою, [PERSON], [PERSON] регулярно спілкувався, приїздив до неї в гості, вона допомагала йому матеріально та весь час підтримувала морально. [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина на майно, а саме: на житловий будинок [ADDRESS], на яке [PERSON], як племінник, є єдиним спадкоємцем за законом. У встановлений статтею 1270 ЦК України, шестимісячний строк, [PERSON] подав заяву до Чугуївської держнотконтори про прийняття спадщини після смерті тітки, однак для оформлення та юридичного закріплення права власності на спадкове майно, що належить йому за законом, не вистачає достатньо документів, які б підтверджували його родинні стосунки з померлою, як племінника з тіткою. Позивач у позові також зазначає, що оскільки він виріс в дитячому будинку, у нього нема жодного підтвердження про народження його матері, так як і відсутнє свідоцтво про народження тітки. Всі його спроби шляхом надсилання запитів у відповідні органи реєстрації актів цивільного стану не дали результатів. З усної бесіди з працівниками «Палацу одруження» в м. Харкові він дізнався, що там є відомості про народження його тітки, які вони офіційно можуть надати тільки за запитом суду. З зазначених підстав представник [PERSON] - його донька [PERSON] звернулася з позовом до суду і просить встановити факт родинних стосунків між [PERSON] та померлою [INFO] [PERSON], як племінником з тіткою та визнати за [PERSON] право власності на житловий будинок [ADDRESS] в порядку спадкування з за законом після смерті тітки - [PERSON]. У судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримав, посилаючись на те, що до повноліття виховувався у дитячому будинку в Казахстані, потім закінчив училище, а у 1965 році був призваний до військової служби. Після служби в армії стало відомо, що його розшуком займається міліція, куди письмово звернулася його тітка [PERSON], до якій, в місто Чугуїв Харківської області, від поїхав і проживав деякий час разом з нею у будинку [ADDRESS], де був зареєстрований. В 1968 році він зробив до будинку прибудову, сарай, туалет, вона йому матеріально допомагала, він їй. Дату та місце його народження, за відсутністю свідоцтва про народження, при повторному його отриманні написано за даними військового квітка. За життя тітки - [PERSON], яка вважала його своїм племінником, ніяких родичів, крім нього, у неї не було, тому просить позов задовольнити та встановити факт родинних відносин між ним та померлою [PERSON], як між племінником та тіткою та визнати за ним право власності на житловий будинок по [ADDRESS], в порядку спадкування за законом після смерті тітки [PERSON]. Представник позивача у судовому засіданні 20 червня 2014 року надала пояснення, аналогічні до викладених в позовній заяві, просила позов задовольнити. Від представника відповідача, за довіреністю - [PERSON], у судове засідання надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позов визнала, та просила його задовольнити. Представник третьої особи - Чугуївської держнотконтори надав заяву про розгляд справи за відсутності представника та ухвалення рішення у відповідності з чинним законодавством (а.с.40). Представник третьої особи [PERSON], за довіреністю - [PERSON], у судовому засіданні позов не визнав за його недоведеністю. Згідно до вимог ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. У відповідності до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Заслухавши пояснення сторін, свідків, опитаних у судовому засіданні: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] - 20 червня 2014 року та [PERSON] - 24 червня 2014 року, перевіривши письмові докази, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. У відповідності з ч.1 п. 5 ст. 234, п. 1 ч. 1 ст. 256 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами. Судом встановлено, що [PERSON], відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого повторно 31 травня 2013 року відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дворічанського районного управління юстиції у Харківській області, даним паспорту та військовому квітку, оригінали яких були досліджені в ході судового розгляду справи, народився [INFO] (а.с.6-8). Відповідно до зазначеного свідоцтва про народження, його батьками зазначені: мати - [PERSON], відомості про батька відсутні, крім його ім'я - [PERSON]. Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON], як між племінником та тіткою, підтвердили у судовому засіданні 20 червня 2014 року свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], зазначив, що [PERSON] вважала [PERSON] своїм племінником, займалась його розшуком, листуванням з дитячими закладами, архівами, з нею він регулярно спілкувався, приїздив до тітки в гості, деякий час [PERSON] та його діти проживали в будинку [PERSON] по [ADDRESS], вони підтримували один одного матеріально та морально. Позивач та його представник були зареєстровані за зазначеною адресою. Жодних інших родичів, крім [PERSON] та його дітей, у [PERSON] не було і вона про них не згадувала. Оцінюючи наявні у справі докази в їх сукупності, відповідно до ст. 256 ЦПК України, суд вважає за необхідне встановити факт родинних відносин між [PERSON] та померлою [INFO] [PERSON], як між племінником та тіткою. Встановлення зазначеного факту родинних відносин має для позивача юридичне значення: оформлення права на спадщину, цій факт підтверджується, крім показів свідків, сімейними фотографіями, листуванням, будинковою книгою ( а.с.11-33). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданим 26 квітня 2013 року відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Чугуєву реєстраційної служби Чугуївського міськрайонного управління юстиції у Харківській області за актовим записом № 177 (а.с.17). Після її смерті відкрилася спадщина на майно, а саме: на житловий будинок [ADDRESS]. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день з якого вона оголошується померлою. Стаття 1270 ЦК України встановлює для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до вимог статті 1221 Цивільного Кодексу України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Таким чином, відповідно до наведених норм, часом відкриття спадщини є 25 квітня 2013 року, а місцем відкриття спадщини - м. Чугуїв, Харківської області. На підставі вимог статті 1217 Цивільного Кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. [PERSON] за життя не склала заповіт, щодо вирішення долі вище вказаного майна, тому спадкування здійснюється за законом. У відповідності до статті 1223 Цивільного Кодексу України, у разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно із статтею 1216 Цивільного кодексу України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), та статтею 1218 Цивільного кодексу України, де зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Із наданої суду 06 червня 2014 року інформації Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області вбачається, що після смерті [PERSON], померлої [INFO], в термін, передбачений ст. 1270 Цивільного кодексу України (шість місяців), з заявами про прийняття спадщини за законом звернулися племінники померлої - [PERSON] та [PERSON]. Заведена спадкова справа за № 290/2013. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.41). Відповідно ст. ст. 10, 60 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. За правилом ч. 3,4 ст. 212 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності. Посилання представника третьої особи [PERSON], який не заявляв самостійних вимог, - [PERSON] про недоведеність позову - не обґрунтовані. До показів свідків подружжя [PERSON] з приводу того, що вони ніколи не бачили [PERSON] в будинку [PERSON], суд відноситься критично, так як обидва пояснили, що до приміщення цього будинку вони жодного разу не заходили. Поясненнями соціального працівника - свідка [PERSON], яка протягом рокудопомагала [PERSON], до дня смерті останньої по господарству, про те, що ніяких родичів за час її роботи у [PERSON] не бачила, спростовані покази свідків [PERSON] та [PERSON] про те, що їх сім'я здійснювала догляд та підтримувала [PERSON] Вище приведені обставини та факти у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок про те, що в ході судового розгляду справи обставини, на які позивач посилався у позові, як на підстави своїх вимог, - обґрунтовані. З зазначених підстав, суд вважає позовні вимоги доведеними, і встановлює факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON], як між племінником та тіткою, тому, за позивачем, як спадкоємцем, повинно бути визнане право власності на житловий будинок [ADDRESS], в порядку спадкування за законом після смерті його тітки - [PERSON]. Враховуючи викладене вище, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню, як такий, що знайшов своє підтвердження в ході судового засідання. На підставі викладеного,

Outcome: approved