Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-29 00:00:00

31 грудня 2020 року позивач Державна екологічна інспекція Карпатського округу звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування об`єктів тваринного світу (риби). Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує, що в період з 17 серпня 2020 року по 30 серпня 2020 року Державною екологічною інспекцією Карпатського округу здійснювались заходи державного нагляду (контролю) за додержанням вимог природоохоронного законодавства під час використання об`єктів тваринного світу в мисливський сезон 2020-2021 років. За результатами державного нагляду (контролю) встановлено, що 18 серпня 2020 року на річці Унява в адміністративних межах села Хом`яківка Тисменицького району Івано-Франківської області поблизу рибогосподарського об`єкта Приватного акціонерного товариства «Тисмениця-Риба» було виявлено порушення вимог частини четвертої статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, пункту 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства [PERSON] , [INFO] , відповідачем по даній справі за допомогою сіткоснастевих заборонених знарядь лову - «сак-каблук (топтуха)» здійснювався незаконний вилов водних живих ресурсів (риби) та було виявлено незаконно зловлені 58 (п`ятдесят вісім) штук «карасів сріблястих», на суму 986,00 грн. шкоди, 17 (сімнадцять) штук «пліток», на суму 1445,00 грн. шкоди, 11 (одинадцять) штук «окунів звичайних», на суму 187,00 грн. шкоди, 5 (п`ять) штук «білого амура», на суму 1275,00 грн. шкоди, 1 (одна) штука «ляща», на суму 170,00 грн. шкоди, 1 (одна) штука «щуки», на суму 340,00 грн. шкоди, 1 (одна) штука «коропа», на суму 306,00 грн. шкоди. Розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного добування об`єктів тваринного світу (риби) проведено на підставі Додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Загальна сума розміру шкоди, заподіяної незаконним добуванням [PERSON] об`єктів тваринного світу (риби), становить 4709,00 грн. Факт порушення, вчиненого відповідачем, зафіксовано у протоколі про адміністративне правопорушення від 18 серпня 2020 року. 28 серпня 2020 року позивачем на адресу відповідача було надіслано повідомлення про досудове врегулювання спору з проханням добровільно сплатити шкоду в розмірі 4709,00 грн., однак шкода відповідачем відшкодована не була. За таких обставин позивач просить стягнути з відповідача заподіяну ним шкоду в розмірі 4709,00 грн., а також 2102,00 грн витрат по оплаті судового збору. Ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 04 січня 2021 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Івано-Франківського міського суду від 21 січня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даним позовом, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судове засідання представник позивач прибула, позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити у повному обсязі, проти винесення судом заочного рішення не заперечувала. Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Від відповідача не надходив відзив на позов, не надходило в установлений судом строк заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. З урахуванням положень статті 280 Цивільного процесуального кодексу України суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Державною екологічною інспекцією Карпатського округу 18 серпня 2020 року було видано Наказ № 351 «Щодо посилення заходів державного нагляду (контролю) за додержанням вимог природоохоронного законодавства під час використання об`єктів тваринного світу в мисливський сезон 2020-2021 років» (а.с. 8-9). 18 серпня 2020 року Державною екологічною інспекцією Карпатського округу було складено акт вилучення незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів, з якого вбачається, що 18 серпня 2020 року о 15 годині 00 хвилин під час перевірки виявлені: заборонені знаряддя лову - «сак-каблук (топтуха)» в річці Унява в адміністративних межах села Хом`яківка Тисменицького району Івано-Франківської області поблизу рибогосподарського об`єкта Приватного акціонерного товариства «Тисмениця-Риба», було зловлено виявлено незаконно зловлені 58 штук «карасів сріблястих», 17 штук «пліток», 11 штук «окунів звичайних», 5 штук «білого амура», 1 штука «ляща», 1 штука «щуки», 1 штука «коропа», та особи, які здійснювали вилов риби: [PERSON] (а.с. 10). 18 серпня 2020 року Державною екологічною інспекцією Карпатського округу складений опис знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів, вилучених у [PERSON] (а.с.11). Відповідно до розрахунку, загальна сума розміру шкоди, заподіяної незаконним добуванням [PERSON] об`єктів тваринного світу (риби), становить 4709,00 грн (а.с.12). Позивачем на адресу відповідача 28 серпня 2020 року надсилалося повідомлення №40/20 про відшкодування шкоди на суму 4709,00 грн, що залишилося без відповіді (а.с.13-15). 18 серпня 2020 року Державною екологічною інспекцією Карпатського округу складений протокол № 000823 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за частиною четвертою статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с. 16). 27 серпня 2020 року на адресу Тисменицького районного суду Івано-Франківської області надіслані документи про адміністративне правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо [PERSON] (а.с. 48). Постановою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 02 грудня 2020 року, що набрало законної сили 15 грудня 2020 року, провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно [PERSON] закрито у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення (а.с.46-47). Відповідно до частини другої статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно частин першої-другої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Статтями 50, 66 Конституції України гарантовано право кожного на безпечне для життя і здоров`я довкілля, а також передбачений обов`язок кожного не заподіювати шкоду довкіллю та відшкодовувати завдані збитки. Статтею 324 Цивільного кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. За змістом статті 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне, любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідно до цього та інших законів. Стаття 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачає, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Стаття 52-1 Закону України «Про тваринний світ» встановлює, що для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Забороняються знаряддя добування об`єктів тваринного світу, що призводять до калічення диких тварин, їх страждань та масового безконтрольного знищення. Згідно пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України 15 лютого 1999 року № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. На підставі статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно частини четвертої статті 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частин четвертої-п`ятої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. За приписами частини першої статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до вимог статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до положень статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, сплачуються за місцем заподіяння екологічної шкоди. На підставі частини першої статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до положень частин першої-другої статті 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. У відповідності до частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 18 серпня 2020 року Державною екологічною інспекцією Карпатського округу складений акт вилучення незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції. 18 серпня 2020 року Державною екологічною інспекцією Карпатського округу складений протокол № 000823 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за частиною четвертою статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Загальна сума розміру шкоди, заподіяної незаконним добуванням [PERSON] об`єктів тваринного світу (риби), згідно розрахунку розміру шкоди, проведеного на підставі Додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», становить 4709,00 грн. На виконання покладених завдань 28 серпня 2020 року Державною екологічною інспекцією Карпатського округу відповідачу [PERSON] направлено претензію про добровільне відшкодування шкоди. Проте така претензія залишилася без виконання, що відповідачем не спростовано та будь-яких доказів на спростування даної обставини відповідачем суду не надано, зокрема, і жодних документів на підтвердження сплати ним суми шкоди. Постановою Тисменицького районного суду Івано-Франківської області від 02 грудня 2020 року, що набрало законної сили 15 грудня 2020 року, провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно [PERSON] закрито у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення. Таким чином, суд приходить до висновку, що своїми діями відповідач наніс державі збитків, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства, що полягало у незаконному добуванні об`єктів тваринного світу (риби). У наданий для добровільного відшкодування строк збитки відповідачем не відшкодовано. Вказані обставини відповідачем не спростовані. Виходячи із вищевикладеного, суд, оцінивши докази, надані сторонами у справі, їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, вважає за необхідне позов задовольнити повністю та стягнути з відповідача на користь держави суму шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування об`єктів тваринного світу (риби), у розмірі 4709,00 грн. Відповідно до частини першої статті 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною першою статті 141 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем про подачі позовної заяви сплачено судовий збір за позовом у розмірі 2102,00 грн (а.с. 17-18, 25). Позовні вимоги задоволені, тому з відповідача також слід стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати у вигляді судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст. 12, 20-2, 40, 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 10, 34, 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 1166 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved