Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-16 00:00:00

30 вересня 2014 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом звернувся позивач [PERSON] з проханням визначити йому додатковий строк у три місяці для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті [PERSON], яка померла [INFO] у м. Бориспіль. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] померла дружина позивача -[PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина на двокімнатну квартиру [ADDRESS]. За життя дружини заповіт не складався, оскільки її смерть була раптовою. Позивач людина похилого віку, пенсіонер, у чинному законодавстві необізнаний, тому в установлений строк до нотаріальної контори про прийняття спадщини не звернувся. З цих підстав позивач вимушений звернутись до суду за захистом своїх спадкових прав. У судове засідання позивач не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, натомість подав заяву з проханням слухати справу без його участі, позовні вимоги повністю підтримує та просить задовольнити. Від представника відповідача Бориспільської міської ради Київської області 10.10.2014 року надійшов лист, відповідно до якого при вирішенні позову покладається на думку суду та просить справу слухати без його участі. Дослідивши подані заяви, матеріали цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла дружина позивача - [PERSON], про що в книзі реєстрації актів про смерть 09 січня 2013 року зроблено запис № 19, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим відділом реєстрації смерті у місті Києві серії [NUMBER] (а.с. 4). Родинні відносини між позивачем [PERSON], [INFO], та спадкодавцем [PERSON], [INFO], підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] виданим 01.12.2000 р. відділом реєстрації актів громадянського стану Московського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на двокімнатну квартиру [ADDRESS], яка належала їй на праві власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії САС № 494592 від 23.04.2009 р. (а.с. 13), витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно серії ССО № 603840 від 23.04.2009 р. (а.с.14) та технічним паспортом на квртиру (а. 11-12). З листа Бориспільської міської державної нотаріальної контори № 1641/02-14 від 09.10.2014 року вбачається, що відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] відсутні. Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визнані у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу. Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За життя дружиною позивача заповіт не складався, тому спадкоємцем першої черги за законом, є позивач та їхня спільна донька [PERSON], [INFO], яка навчається в інтернаті для дітей, які мають відсталість у розмовному процесі, що підтверджується довідкою за № 87 виданої 25 вересня 2014 року директором спеціальної школи-інтернат І-ІІ ступенів №7 м. Києва (а.с. 15). Проте, позивач у встановлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався, оскільки являється людиною похилого віку, пенсіонером, був необізнаний у чинному законодавстві та перебував у пригніченому стані у зв'язку з втратою дружини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані : хвороба; від'їзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення. З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, в зв'язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved