Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-30 00:00:00

30 травня 2016 року до Словянського міськрайонного суду Донецької області звернулась [PERSON] з позовом [PERSON] міської ради, Комунального підприємства «ЖЕК №4» про відшкодування матеріальної шкоди, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона є наймачем квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], власником квартири є [PERSON] міська рада, а балансоутримувачем КП ЖЄК №4. як наймач квартири вона своєчасно та в повному обсязі оплачує КП ЖЄК № 4 квартплату, заборгованості не має. 28 червня 2014 року був обстріляний будинок №7 по вул. Олімпійська в квартирі №11, внаслідок чого пошкоджено пластиковий балконний блок, металеві рами балкона (лоджії) та скло 8 штук, балконний відливи 2шт, цинкова обшивка лоджії один бік, металеві кутки для сушки білизни 2шт, пробита цегляна кладка балкону, зовнішнє та внутрішнє оздоблення балкону, вибуховою хвилею пошкоджені вхідні деревяні двері, деревяні віконні рами та їх скління 2-х вікон квартири , а також в результаті вибухової хвилі була пошкоджена муфта каналізаційного стояка, в результаті якого було затоплено ванну, туалет та комору. З такими пошкодженнями проживати в квартирі було не можливо. Після звільнення міста [PERSON] вона одразу звернулася в УЖКГ [PERSON] міської ради та повідомила, що в результаті обстрілів пошкоджена квартира, наймачем якої вона є, просила прийняти заходи, щоб можна було проживати в квартирі, квартира розташована на першому поверсі. Проте відповідачі, як власник та балансоутримувач квартири, ніяких заходів не приймали, вона змушена була за власні кошти усувати завдані пошкодження. Тому просить суд стягнути з відповідачів в солідарному порядку витрати на відновлення цілісності квартири у сумі 10222,80 грн.. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, також додати, що всі вище перелічені пошкодження у квартирі зявилися внаслідок проведення бойових дій під час проведення антитерористичної операції в м. Словянську. Представник відповідача [PERSON] міської ради [PERSON] в судовому засіданні вимоги позивача не визнала, просила суд відмовити у їх задоволення, посилаючись на те, що [PERSON] міська рада та КП «ЖЕК №4» є неналежними відповідачами по справі, вважає, що позивач з даним позовом повинна була звернутися для відшкодування матеріальної шкоди внаслідок проведення антитерористичної операції не до органів місцевого самоврядування і КП «ЖЕК № 4», а до держави України в особі відповідних державних органів, до повноважень яких входить усунення наслідків та надання грошової допомоги для відшкодування шкоди особам які постраждали під час про ведення антитерористичної операції у Донецькій та Луганській областях. Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичній особі, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до акту від 04.08.2015 року позивач виявила про залиття квартири 03.08.2015 року та звернулась в КП «ЖЕК № 4». Комісія встановила, що в кв. 114 лопнула муфта на стояку каналізації. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України, власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Враховуючи вищезазначене, позивач повинна була звернутись для її відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття не до органів місцевого самоврядування, ЖЕК № 4», а до власників кв. 114 по вул. Олімпійська в м. Словянську, оскільки відповідно до інформації надано БТІ від 07.06.2016 року дана квартира перебуває у приватній власності. Представник відповідача КП «ЖЕК №4» - [PERSON] в судовому засіданні вимоги позивача не визнала, просила суд відмовити у їх задоволенні, надала аналогічні пояснення, поясненням представника відповідача [PERSON] міської ради. А також додала, що не визнає суму шкоди, оскільки проектною документацією будинку не передбачено скління лоджії, а також [PERSON] надавалося скло міжнародною організацією «Червоний Хрест» у розмірі 4,26 кв.м для скління лоджії. Суд, вислухавши пояснення позивача, представника позивача та представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, приходить до переконань, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Територія проведення антитерористичної операції - це територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014. Наказом Першого заступника Голови Служби безпеки України - керівника Антитерористичного центру при Службі безпеки України від 7 жовтня 2014 року № 33/6/а «Про визначення районів проведення антитерористичної операції та термінів її проведення» визначено такі райони проведення антитерористичної операції та терміни її проведення, зокрема, Донецька область - з 07 квітня 2014 року. На теперішній час рішення про завершення проведення антитерористичної операції на території Донецької області не прийнято. Згідно\~розпорядження Кабінету Міністрів України № 1275-р від 02 грудня 2015 року, яким затверджено Перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, місто Слов'янськ Донецької області, в якому була розташована квартира позивача, належить до населених пунктів, в яких здійснювалася антитерористична операція. Є загальновідомим фактом, що в період проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей пошкоджені (зруйновані) об'єкти соціальної і транспортної інфраструктури, житлового фонду та систем забезпечення життєдіяльності. Відповідно до ордеру на житлове приміщення № 1527 від 11.08.1988 року, [PERSON] з [PERSON], [PERSON], [PERSON] надано право зайняти квартиру [ADDRESS] (а.с. 8). Відповідно до довідки відділу по обліку та розподілу житлової площі № 12-204 від 05.10.2015 року, [PERSON] проживає та зареєстрована з 14.10.1988 року по теперішній час за адресою: Донецька область, м. Словянськ, вул. Олімпійська, 7/110, право на безоплатну приватизацію державного житлового фонду не використала (а.с. 7). З акту обстеження квартири [ADDRESS], від 08.10.2014 року, пошкодженої в наслідок проведення АТО, вбачається, що в період проведення АТО в квартирі пошкоджено замок - ответная планка - погнута, балкон - цегляна кладка 2 отвори, металева рама відійшла від стіни, відливи розбиті. В квартирі необхідно замінити планку замку, цегляну кладку, штукатурку, металеву раму та у стіні отвори закласти розчином, замінити відливи перекриття. До акту обстеження додано дефектний акт (а.с. 9,10). На звернення до Донецької обласної державної адміністрації департаменту житлово - комунального господарства [PERSON] отримала відповідь за №Л-86 від 27.04.2015 року, де зазначено, що Законом України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України, як головному розпоряднику коштів, передбачена субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на відновлення (будівництво, капітальний ремонт, реконструкцію) інфраструктури пошкодженої під час бойових дій внаслідок проведення АТО. Департаментом до Мінрегіону України було спрямовано Перелік проектів з відновлення обєктів соціальної і транспортної інфраструктури, житлового фонду та систем життєзабезпечення населених пунктів Донецької області, фінансування яких передбачається за рахунок коштів державного бюджету. До Переліку включено обєкт «Житловий будинок по вул. Олімпійська, 7 м. Словянськ» на суму 446,4 тис. грн. Роботи з відновлення зазначеного зруйнованого обєкту планується розпочати за умови надходження коштів з державного бюджету (а.с. 12). З акту обстеження квартири [ADDRESS], від 04.08.2015 року, на предмет залиття квартири за заявою мешканця, вбачається, що 03.08.2015 року мешканцем квартири №110 п вул. Олімпійська 7 було виявлено залиття. При обстеженні виявлено, що в квартирі [ADDRESS] лопнула муфта на стояку каналізації (в квартирі №114 більше року ніхто не проживає). В наслідок залиття пошкоджено в туалеті: стеля - 1 м.кв , стіна - 0,5 м.кв, у ванній кімнаті: стеля 1 м.кв, стіни - 0,5 м.кв. (а.с. 13). На звернення до Донецької обласної державної адміністрації департаменту житлово - комунального господарства [PERSON] отримала відповідь за №Л-351 від 30.11.2015 року, де зазначено, що під час перевірки встановлено, що у 2014 році під час бойових дій була пошкоджена стіна будинку в районі розташування квартири, де проживає [PERSON], та лоджія. Ремонтні роботи виконані силами [PERSON] На теперішній час несучі та огороджуючи конструкції квартирі № 110 знаходяться у задовільному технічному стані. В ході обстеження квартири свіжих слідів залиття не виявлено. Спостерігаються старі сліди залиття на стелі у коморі. У ванній кімнаті необхідно відновити штукатурний шар на стелі. Каналізаційний стояк у туалеті потребує ремонту. Вищезазначені роботи заплановано виконати до кінця поточного року. Звернення до остаточного вирішення залишається на контролі у міськвиконкомі (а.с. 12). Відповідно до висновку № 353 експертного будівельно - технічного дослідження про відшкодування матеріальної шкоди вартість ремонтно відновлюваних робіт, повязаних із залиттям квартири №110, розташованої у будинку №7 по вул. Олімпійська в м. Словянську Донецької області, з урахуванням вартості матеріалів на момент складання експертизи складає 1002,00 грн. з ПДВ; вартість ремонтно відновлюваних робіт, повязаних із обстрілами квартири №110, розташованої у будинку №7 по вул. Олімпійська в м. Словянську Донецької області, з урахуванням вартості матеріалів на момент складання експертизи складає 9220,80 грн. з ПДВ. (а.с.16-32). Відповідно до ст.ст. 4,5,14,16,18 Житлового кодексу України, жилі будинки, а також жилі приміщення в інших будівлях, що знаходяться на території України, утворюють житловий фонд. Державний житловий фонд перебуває у віданні місцевих Рад народних депутатів та у віданні міністерств, державних комітетів і відомств. Виконавчі комітети обласних, міських рад народних депутатів у межах і порядку встановлених законодавством здійснюють контроль за станом та експлуатацією відомчого житлового фонду, вживають заходів до передачі його до відання місцевих рад. Виконавчі комітети районних, міських Рад здійснюють державний контроль за використанням і схоронність житлового фонду, керують житловим господарством, забезпечують належний технічний стан, капітальний і поточний ремонт житлового фонду, що є у віданні ради, подають громадянам допомогу в проведенні ремонту житлових приміщень. Відповідно до ст.178 Житлового кодексу України, виконавчі комітети місцевих Рад народних депутатів подають громадянам допомогу в проведенні поточного ремонту жилих приміщень. Таку допомогу подають громадянам також підприємства, установи, організації, у віданні яких перебувають жилі будинки. Відповідно до ст.24 Житлового кодексу України, для експлуатації державного і громадського житлового фонду створюються житлово-експлуатаційні організації, діяльність яких здійснюється на основі господарського розрахунку. Житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території. Жилий будинок може експлуатуватися тільки однією житлово-експлуатаційною організацією. Якщо для експлуатації будинків відомчого або громадського житлового фонду не може бути створено житлово-експлуатаційну організацію, експлуатація будинків здійснюється безпосередньо відповідним підприємством, установою, організацією. Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до пункту 6 частини 1\~ст. 21 Кодексу цивільного захисту України\~громадяни України мають право на соціальний захист та відшкодування відповідно до законодавства шкоди, заподіяної їхньому життю, здоров'ю та майну внаслідок надзвичайних ситуацій або проведення робіт із запобігання та ліквідації наслідків. За загальним правилом статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Тому суд не приймає до уваги посилання представників відповідачів на те, що [PERSON] міська рада та КП «ЖЕК №4» є неналежними відповідачами по справі та, що позивач з даним позовом повинна була звернутися для відшкодування матеріальної шкоди не до органів місцевого самоврядування і КП «ЖЕК № 4», а до держави в особі відповідних державних органів, до повноважень яких входить усунення наслідків та надання грошової допомоги для відшкодування шкоди особам які постраждали під час проведення антитерористичної операції у Донецькій та Луганській областях, оскільки в судовому засіданні встановлено та сторонами не оскаржується, що власником пошкодженого будинку є [PERSON] міська рада, а КП «ЖЕК №4» є балансоутримувачем, тому відповідно до норм цивільного та житлового законодавства, як власник та балансоутримувач майна, повинні утримувати майно, що належить, а також ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник. Відповідно до ч.1 ст. 64 ЦПК України, письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Також суд приймає до уваги, як належний доказ по справі, листи Донецької обласної державної адміністрації департаменту житлово - комунального господарства, адресовані [PERSON], в яких зазначено, що Законом України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України, як головному розпоряднику коштів, передбачена субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на відновлення (будівництво, капітальний ремонт, реконструкцію) інфраструктури пошкодженої під час бойових дій внаслідок проведення АТО. До Переліку включено обєкт «Житловий будинок по вул. Олімпійська, 7 м. Словянськ» на суму 446,4 тис. грн. Роботи з відновлення зазначеного зруйнованого обєкту планується розпочати за умови надходження коштів з державного бюджету. Під час перевірки встановлено, що у 2014 році під час бойових дій була пошкоджена стіна будинку в районі розташування квартири, де проживає [PERSON], та лоджія. Ремонтні роботи виконані силами [PERSON] На теперішній час несучі та огороджуючи конструкції квартирі № 110 знаходяться у задовільному технічному стані. В ході обстеження квартири свіжих слідів залиття не виявлено. Спостерігаються старі сліди залиття на стелі у коморі. У ванній кімнаті необхідно відновити штукатурний шар на стелі. Каналізаційний стояк у туалеті потребує ремонту. Вищезазначені роботи заплановано виконати до кінця поточного року. Звернення до остаточного вирішення залишається на контролі у міськвиконкомі. Згідно ст.1 Протоколу №1 до\~Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», кожна фізична… особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. У рішенні «Кечко проти України» Європейський суд з прав людини розяснив, що поняття «власності», яке міститься в першій частині статті 1 Протоколу №1, має автономне значення, яке не обмежене власністю на фізичні речі і не залежить від формальної класифікації в національному законодавстві: деякі інші права та інтереси, наприклад, борги, що становлять майно, можуть також розглядатись як «майнові права» і, таким чином, як «власність» в цілях вказаного положення. Питання, що потребує визначення, полягає в тому, чи мав відповідно до обставин справи, взятих в цілому, заявник право на матеріальний інтерес, захищений статтею 1 Протоколу №1. Тобто рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кечко проти України» передбачає, що реалізація особою права, повязаного з отриманням бюджетних коштів, яке базується на спеціальних та чинних на час виникнення спірних правовідносин нормативно-правових актах національного законодавства, не може бути постановлена в залежність від бюджетних асигнувань. Відповідно до частини 10\~ст. 86 Кодексу цивільного захисту України\~розмір грошової компенсації за зруйновану або пошкоджену квартиру (житловий будинок) визначається за показниками опосередкованої вартості спорудження житла у регіонах України відповідно до місцезнаходження такого майна. Будь-який інший порядок визначення розміру відшкодування за пошкоджену квартиру, внаслідок такої надзвичайної ситуації, як терористичий акт, на теперішній час відсутній. Таким чином, суд не приймає посилання представника відповідача КП «ЖЕК№4» на ті обставини, що позивачці Міжнародною організацією «Червоний хрест» було надано скло у кількості 4,26 кв.м, а тому вони не повинні відшкодовувати вартість скла, оскільки позивачка своїми силами відновлювала стан квартири,придатний для проживання, в судовому засіданні сторони не проводили судову будівельно технічну експертизу, а суд не може самостійно визначати вартість скла наданого для скління квартири [ADDRESS], то суд приходить до переконань, що в цій частині позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки представником відповідача не було надано інших доказів на підтвердження розміру матеріальної шкоди, а висновок про вартість шкоди в цій частині, зроблений Донецьким НДІСЕ, суд приймає як доказ по справі, а тому вважає що ця сума повинна бути відшкодована позивачеві, оскільки вона відремонтувала та понесла витрати на відновлення квартири, наймачем якої є вона, а власником та балансоутримувачем відповідачі по справі. Також суд не приймає до уваги посилання представника КП «ЖЕК№4» на те, що проектом будинку не передбачено взагалі скління балкону, оскільки відповідно до листа Управління Архітектури та містобудування [PERSON] міської ради від 04.08.2016 року за № 11-05-03/248, інформація про прийняття до експлуатації багатоповерхового будинку №7 по вул. Олімпійська в м. Словянську, взагалі відсутня. Разом з тим, суд приходить до переконання, що вимоги позивачки щодо відшкодування шкоди завданої залиттям квартири у сумі 1002.00 грн. не підлягають задоволенню, оскільки м. Словянськ звільнено та припинено бойові дії 05.07.2014 року, а залиття квартири відбулося 03.08.2015 року, тому позивачем не доведено той факт, що залиття квартири відбулося саме з-за проведення АТО в м. Словянську. [PERSON] є інвалідом 2 групи, а тому звільнена від сплати судового збору. Відповідно до ч. 3 ст.88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Таким чином, оскільки позивача звільнено від сплати судового збору по справі, то суд приходить до переконань, що з відповідачів повинно бути стягнуто сума судового збору в дохід держави у сумі по 275,60 грн. (551,20 грн. /2 відповідача) з кожного відповідача по справі.

Outcome: partial