Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-13 00:00:00

29.12.2020 [PERSON] в особі своїх представників - [PERSON] , Плотнікової І.Ю. звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» в особі керівника Олійника Олександра Леонідовича про стягнення суми попередньої оплати за договором та просив стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти у розмірі 140 000 грн.; стягнути з відповідача 3% річних у розмірі 3 902 грн., пеню у розмірі 11 961 грн.; інфляцію у розмірі 7 280 грн.; судовий збір у розмірі 1 631 грн 43 к. В обґрунтування позову зазначено, що 09.01.2020 між ТОВ «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» в особі директора Олійника О.Л. та [PERSON] було укладено договір № 1 на будівництво дерев`яної конструкції. Відповідно до розділу 4 (вартість договору) загальна сума договору складає - 530100,00 грн., в тому числі, зруб з перегородками - перший поверх, мансарда, балкон, контр рейки, обрешітки, покриття. Розділ 5 договору передбачає порядок розрахунків, де вказано, що замовник здійснює попередню оплату у розмірі 30 % від загальної суми договору, 20 % по виготовленні першого поверху, 20 % по виготовленні мансарди, 30 % по факту монтажу на базі Замовника. Згідно розділу 6 договору (терміни та умови поставки) вказано, що дана конструкція виготовляється на базі підрядника протягом 60 робочих днів з моменту попередньої оплати. Поставка здійснюється транспортом замовника. Також в розділі 6 договору вказано, що місце будівництва: [ADDRESS] . На виконання вищевказаного договору позивачем було сплачено на рахунок відповідача 140 000 грн. 00 к., що підтверджується копією квитанції до прибуткового касового ордера № б/н, від 17.01.2020 року, яка надана директором ТОВ «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» Олійником О.Л. за його підписом та з проставленою печаткою юридичної особи. Отже позивач виконав свої обов`язки зі здійснення попередньої оплати за договором, проте директор ТОВ «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» Олійник О.Л. , як підрядник, отримавши грошові кошти умови договору не виконав, послуги замовнику взагалі не надав. Адже з моменту попередньої оплати у підрядника виник обов`язок з виготовлення передбаченої договором конструкції протягом 60 робочих днів, починаючи із дня здійснення оплати, тобто з 17.01.2020. У зв`язку з невиконанням відповідачем покладених на нього обов`язків згідно з договором, позивач у свою чергу неодноразово намагався узгодити з відповідачем питання щодо належного виконання договору, проте, відповідач всіляко ухиляється від виконання зобов`язаний. Позивач 01.10.2020 особисто звернувся до відповідача з претензією в якій зазначив вимогу повернути сплачену позивачем на користь відповідача коштів у повному обсязі. Проте, відповідач до цього часу на момент подачі позовної заяви так і не повернув позивачу грошові кошти які буди сплачені як попередня оплату згідно договору. Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з позовом. Ухвалою судді Зміївського районного суду Харківської області від 16.01.2021 провадження по справі відкрито, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження зповідомленням учасників справи на 01.02.2021. 01.02.2021, 06.02.2021 та 10.03.2021 судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою відповідача. 24.03.2021 та 14.04.2021 своєчасно та належним чином повідомлені учасники у судове засідання не з`явилися. Представник позивача адвокат Плотнікова І.Ю., надала до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягала в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, рекомендованими листами, направленими на адресу місцезнаходження товариства судом, що зокрема підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення» (а.с.42, 43). Причин неявки суду не повідомили, заперечень (відзиву) на позов не надавали. Згідно зі статті 280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, на підставі частини 4 статті 223, статті 280 Цивільного процесуального кодексу України, враховуючи згоду позивача і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення. Оскільки розгляд справи проводиться без участі сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України Дослідивши доводи позовної заяви, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частиною 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статей 76-81 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено, що 09 січня 2020 року між [PERSON] та ТОВ «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» в особі директора Олійника О.Л. було укладено договір № 01 на будівництво дерев`яної конструкції, за яким [PERSON] - Замовник, а ТОВ «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» в особі директора Олійника О.Л. - Підрядник, зобов`язався поставити дерев`яну конструкцію, зруб дерев`яний - будинок, загальною площеню 171 м. кв., згідно замовлення (проекту) Замовника, протягом 60 робочих днів з моменту попередньої оплати (а.с. 10 - 12). Згідно з пунктом 4.1 розділу 4 договору, загальна сума договору складає 530 100 грн. 00 к., в тому числі: зруб з перегородками - перший поверх - 79, 50 м. кв. х 3 200 грн. 00 к. = 254 400 грн. 00 к., тераса - 6,00 м. кв. х 1 600 грн. 00 к. = 9 600 грн. 00 к., масандра - 79,50 м. кв. х 3 000 грн. 00 к. = 238 500 грн. 00 к., балкон - 6,00 м. кв. х 1 500 грн. 00 к. = 9 000 грн. 00 к., монтаж стропильної частини даху без контррейки, обрешітки, покриття - 186 м. кв х 100 грн. 00 к. = 18 600 грн. 00 к. Відповідно до пункту 5.1 розділу 5 Замовник здійснює попередню оплату у розмірі 30% від загальної суми договору, 20% по виготовленню першого поверху, 20% по виготовленню масандри, 30% по факту монтажу на базі замовника. 17.01.2021, згідно квитанції до прибуткового касового ордеру, [PERSON] здійснив попередню оплату ТОВ «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» за виготовлення зрубу дерев`яного у сумі 140 000 грн. 00 к. (а.с.15). Однак, відповідач в визначений договором термін свої договірні зобов`язання не виконав. В зв`язку з чим позивачем на адресу відповідача 01.10.2020 направлена претензія з заявою про односторонню відмову від Договору № 01 на будівництво дерев`яної конструкції від 09.01.2020 та вимогою повернення сплаченої позивачем на користь ТОВ «Євросервіс Карпати С.Р.Л.» суми коштів (а.с. 13-14), однак, претензія залишилася без відповіді. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 202 Цивільного кодексу України). Відповідно до приписів статті 205 Цивільного кодексу України правочин може вчинятись усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. За змістом частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статей 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до частини 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (частина 1 статті 638 Цивільного кодексу України). Відповідно до частин 1, 2 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Відповідно до частини 1 статті 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Спеціальними видами договору підряду є, зокрема договір будівельного підряду (статті 875-886 ЦК України). Відповідно до частини 1 статті 875 Цивільного кодексу України задоговором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Відповідно до частини 2 статті 883 Цивільного кодексу України за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. Договір підряду (будівельного підряду) є складним зобов`язанням, оскільки включає як права, так і обов`язки кожної із його сторін (обов`язок підрядника виконати певну роботу і право вимагати її оплати, обов`язок замовника оплатити виконану роботу і право вимагати виконання обов`язку підрядником). За правилами статей 525, 526, 530 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог закону у встановлений строк, одностороння відмова від його виконання не допускається. Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до частини 1 статті 872 Цивільного кодексу України якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі, виконаній із матеріалу замовника, він має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. З матеріалів справи вбачається, що станом на дату визначену договором та на час звернення до суду, відповідач зобов`язання за договором не виконав. Разом з тим, отримавши в якості предоплати грошову суму в розмірі 140 000 грн. 00 к. 17 січня 2020 року, підрядник набув обов`язку виконати роботу, а замовник право вимагати її виконання у розумні строки. Отже, в судовому засіданні встановлено, що дійсно між сторонами 09 січня 2020 року був укладений договір будівельного підряду в письмовій формі на будівництво дерев`яної конструкції, зрубу дерев`яного - будинок загальною площею 171 м. кв, загальною вартістю 530100 грн. 00 к. Строк виконання замовлення встановлено 60 робочих днів з моменту попередньої оплати, тобто, починаючи з 17.01.2020. Враховуючи те, що відповідач взяті на себе зобов`язання за договором не виконав в обумовлений строк не виконав замовлення та не повернув грошові кошти в розмірі 140 000 грн. на відповідну вимогу у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення. Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральна шкода. Згідно з частиною 2 статті 849 Цивільного кодексу України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Відповідно до статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав зобов`язання у строк, встановлений договором. Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Позивачем проведено розрахунок пені, інфляційних нарахувань та 3% річних, відповідно до якого: 11 961 грн. 00 к. - пеня; 7 280 грн. 00 к. - сума інфляційних збитків за період з 18.01.2020 по 22.12.2020; 3 902 грн. 00 к. - 3% річних за користування коштами в період з 18.01.2020 по 22.12.2020. Відповідно до частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Будь-яких відомостей та доказів на спростування встановлених судом обставин відповідачем не надано. З огляду на викладене, суд вважає позовні вимоги в частині стягнення з відповідача пені 11 961 грн .00 к., суми інфляційних нарахувань в розмірі 7 280 грн. 00 к та 3% річних в сумі 3 902 грн. 00 к. є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Таким чином, оцінюючі наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі. Згідно зі статтею 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача належить стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved