Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-25 00:00:00

28 вересня 2018 року [PERSON] звернулась в суд з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] померла її тітка [PERSON] До складу спадщини померлої входить квартира за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась. Згідно заповіту від 21 квітня 2003 року спадкоємцями після смерті [PERSON] є вона та чоловік померлої [PERSON] в рівних долях. Ні вона, ні [PERSON] з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений законом шестимісячний строк не звертались. Зазначає, що пропустила цей строк, оскільки їй не було відомо про існування заповіту. Щодо його наявності вона дізналась лише у червні 2018 року від [PERSON] Просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк у 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2018 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2018 року вирішено питання про витребування доказів у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12 березня 2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 12 березня 2019 року до участі у справі залучено [PERSON] в якості третьої особи. Позивач у судове засідання не з`явилась, її представник подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу у відсутність сторони позивача, позов підтримує в повному обсязі (а.с. 80). Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 77). У матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву представника відповідача, з якого вбачається, що він просить суд розглядати справу у відсутність представника Київської міської ради. Зазначено, що позивач є спадкоємцем за заповітом. Постановою Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 вказано на необхідність суду звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. З матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано відмови нотаріуса про вчинення нотаріальних дій. Просить суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства (а.с. 55-56). Третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з`явилось, про час та місце розгляду справи повідомлене належним чином (а.с. 76). У матеріалах справи містяться пояснення представника Головного територіального управління юстиції у м. Києві, з яких вбачається, що він просить суд розглядати справу у відсутність представника управління. Зазначено, що з 30 квітня 2016 року Головне територіальне управління юстиції у м. Києві не має повноважень щодо вчинення реєстрації речових прав на майно та їх обтяжень. Забезпечення здійснення зазначених функцій покладено на Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради. Просить суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства (а.с. 45-47). Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] (а.с. 6). Позивач [PERSON] є племінницею померлої. 21 квітня 2003 року [PERSON] склала заповіт, яким заповідала все належне майно [PERSON] та [PERSON] в рівних долях (а.с. 7). З відповіді на запит суду КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 15 листопада 2018 року вбачається, що квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована на ім`я [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 13 січня 1994 року (а.с. 40). З позову вбачається, що [PERSON] не зверталась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту. Щодо його наявності вона дізналась лише у червні 2018 року від [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] заведена 31 січня 2018 року, що підтверджується наданою суду її копією (а.с. 28-38). З заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернувся лише чоловік [PERSON] - [PERSON] Постановою державного нотаріуса Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори від 15 лютого 2018 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск встановленого законом шестимісячного терміну для прийняття спадщини (а.с. 38). Позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому не в змозі отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті своєї тітки. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що причини пропуску позивачем строку є поважними та обґрунтованою є вимога про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved