Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-15 00:00:00

27 жовтня 2020 року [PERSON] звернулася до Миронівського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 31 серпня 2019 року перебуває у шлюбі з відповідачем, зареєстрованому Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київської області, актовий запис № 86. Від шлюбу дітей не мають. Також вказала, що шлюбні відносини між ними фактично припинені приблизно з середини вересня 2020 року. На даний час кожен з них живе своїм життям та своїми інтересами, за різними адресами проживання. Фактично сім`я припинила своє існування. Подальше спільне життя сторін як подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, так як їхнє спільне життя не склалося, між ними наразі відсутнє почуття та кохання один до одного. У зв`язку із цим і позивач вважає, що примирення між нею та відповідачем неможливе, а тому немає необхідності для встановлення певного терміну на примирення, оскільки такий термін нічого не змінить. Як вбачається в повідомленні про вручення поштового відправлення, відповідач ухвалу суду про відкриття провадження у справі разом з додатками отримав 25 листопада 2020 року, що підтверджується датою у поштовому повідомленні. В установлений судом строк письмовий відзив проти позову з посиланням на докази, якими він обґрунтовується, до суду не надав. Від сторін до суду не надійшли заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Згідно п. 1 ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ. Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є справи про розірвання шлюбу. Згідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої сторони про інше. Частиною 8 ст. 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне. Судом встановлено, що 31 серпня 2019 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, зареєстрований Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 86. Після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на « [PERSON] ». Від шлюбу дітей не мають. Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з середини вересня 2020 року. Кожен з них живе своїм життям та своїми інтересами, за різними адресами проживання. Відповідно до ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. За таких обставин, шлюб підлягає розірванню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: approved