Jurisdiction: civil
Date: 2014-08-10 00:00:00

28 лютого 2014 року Публічне акціонерне товариство «Ідея Банк» звернулося до Золочівського районного суду Харківської області з вказаним позовом, в якому просило стягнути з [PERSON] 38 200,03 гривень - заборгованості за кредитним договором № В73.176.70969 від 15.03.2012 року та 382,00 гривень судових витрат. В обґрунтування своїх вимог, позивач зазначив, що 15.03.2012 року між ПАТ «Ідея Банк» та [PERSON] було укладено кредитний договір № В73.176.70969 від 15.03.2012 року. Згідно кредитного договору відповідач отримав кредит в розмірі 9733.00 грн. зі сплатою 22% річних, з погашенням кредиту та процентів у терміни, передбачені встановленим Кредитним договором графіком щомісячних платежів. Протягом строку дії Кредитного договору відповідач систематично порушував терміни сплати кредиту і процентів за користування кредитом, в зв'язку з чим йому було надіслано позивачем листи-повідомлення з вимогою повернення боргу, які боржник залишив без відповіді і задоволення, заперечень не надав. Останній платіж відповідачем було здійснено 14.06.2012 року, через що позивач був змушений звернутися до суду, сплативши судовий збір 382 гривні. Представник позивача Кметь О.М., що діє на підставі довіреності від 31.12.2013р., в судове засідання 11.08.2014р. не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Надав до суду письмову заяву, відповідно до якої, просив справу розглянути за відсутності представника ПАТ «Ідея Банк», не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання 11.08.2014 року також не з'явився. До суду повернулося поштове повідомлення про неможливість вручення судової повістки через не проживання відповідача за зазначеною у повістці адресою. Однак, відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Таким чином, враховуючи відсутність відповідача за адресою його реєстрації, що підтверджена інформацією Золочівського районного сектору ГУ ДМС України в Харківській області, суд вважає його таким, що повідомлений про дату судового засідання належним чином. Враховуючи, що відповідачем не було надано заяви про розгляд справи за його відсутності, судом було прийнято рішення про заочний розгляд справи, на підставі наявних у справі доказів, проти чого позивач не заперечував. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази,встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Так, судом встановлено, що 15.03.2012р. між публічним акціонерним товариством «Ідея Банк» (надалі ПАТ «Ідея Банк») та [PERSON] укладено кредитний договір № В73.176.70969. Відповідно до п. 1.1 умов договору банк надає відповідачу кредит на поточні потреби в сумі 9733.00 грн, включаючи витрати на страховий платіж (у разі наявності), а відповідач зобов`язується одержати кредит і повернути його разом з процентними платежами (процентами та платою за кредитне обслуговування) і комісіями згідно з умовами Договору. (а.с. 10) Частина 1 ст. 1054 ЦК України надає поняття кредитного договору. Так, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до п. 2.1 умов договору відповідач повертає кредит разом з процентами та платою за кредитне обслуговування в 24 щомісячних внесках до 15 дня/числа кожного місяця згідно графіку щомісячних внесків. Погашення заборгованості за договором повинно було здійснюватися у такій черговості: 1) для оплати прострочених процентів простроченої плати за кредитне обслуговування; 2) для оплати простроченої заборгованості по кредиту; 3) для погашення строкових відсотків та строкової плати за кредитне обслуговування; 4) для погашення кредиту з урахуванням умов, передбачених в п. 3.3.2 Договору; 5) витрати, пов`язані зі стягненням заборгованості за Договором згідно з п. 2.3 Договору; 6) для погашення штрафних санкцій (пені) (а.с. 10). ПАТ «Ідея Банк» в свою чергу зобов'язався надати відповідачу кредитні кошти у повному обсязі. Відповідно до ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, якщо при цьому були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Стаття 526 ЦК України визначає загальні умови виконання зобов'язання, так, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Стаття 530 ЦК України встановлює, що якщо у зобов'язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконання у цей строк. ПАТ «Ідея Банк» видав відповідачу кредитні кошти у розмірі 9733,00 грн., що підтверджується копією ордеру-розпорядження № 1 (а.с. 19). В порушення вимог Договору [PERSON] прийняті на себе зобов'язання по своєчасному поверненню кредитних коштів та сплати процентів не виконував, внаслідок чого у нього перед ПАТ «Ідея Банк» утворилась заборгованість, що станом на 08.01.2014 року становить 38 200,03 гривень, що складається з 1969,06 гривень - основного боргу, 7202,60 гривень - простроченого боргу, 8066,91 гривень - прострочених процентів, 132,68 гривень - строкових процентів, 20828,78 гривень - пені за несвоєчасне погашення платежів. Порушенням зобов'язання в розуміння положень ст. 610 ЦК України є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Статті 611, 612 ЦК України передбачають, наслідки порушення зобов'язання, так кредитор може вимагати виконання зобов'язання та відшкодування завданих збитків, зокрема сплати неустойки. Відповідно до положень ч.ч.1,3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Згідно ч.ч.1, 2 ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Так, пунктом 2.4 кредитного договору передбачено, що банк має право стягнути з відповідача пеню (штрафні санкції), що нараховується за кожен день прострочки на прострочену суму (кредиту, процентів, плати за обслуговування кредиту) в розмірі: 0,15% - в період прострочення оплати від 1 до 60 днів та 0,65 % - в період прострочення оплати з 61 дня та по день повного погашення боргу за Договором (а.с. 10). За таких обставин суд доходить висновку, про обґрунтованість позовних вимог та стягує з [PERSON] на користь ПАТ «Ідея Банк» заборгованість за кредитним договором у сумі 38200,03 гривень. Крім того, враховуючи задоволення судом позовних вимог у повному обсязі відповідно до положень ст. 88 ЦПК України на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» з відповідача підлягають стягненню судові витрати: судовий збір 382 гривень.

Outcome: approved