Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-15 00:00:00

27.06.2017 року представник [PERSON] - адвокат Прилепа Р.А., звернувся до суду з позовом про виселення [PERSON] . В обгрунтування заявлених позовних вимог представник [PERSON] - адвокат Прилепа Р.А. послався на те, що позивач [PERSON] та його мати є співвласниками квартири [ADDRESS] . У вказаній квартирі зареєстровані позивач [PERSON] , його мати та його ж колишня дружина відповідачка [PERSON] .. Шлюб між позивачем та відповідачкою було зареєстровано 12.03.2004 року, розірвано 24.04.2013 року. Після розірвання шлюбу сторін, відповідачка систематично порушує правила співжиття, яке виражається у вчиненні фізичного та психологічного насильства щодо позивача, його матері та сусідів по будинку, а саме застосування погроз, образ, що робить неможливим для позивача та його матері проживання з відповідачкою в одній квартирі, суперечить їх інтересам. Внаслідок таких дій відповідачки, позивач та його матір постійно перебувають у стані психологічної напруги, страху, тривоги. Крім того, відповідачка негідно себе поводить по відношенню до сусідів, веде аморальний спосіб життя, вчиняє безпідставні скандали, погрожує насильством та вчиняє насильство по відношенню до позивача і його матері. Позивач та сусіди неодноразово зверталися з заявами до поліції на таку поведінку відповідачки. Поліцією були зафіксовані факти псування [PERSON] майна сусідів та здійснення погроз сусідам у заподіянні тілесних ушкоджень. Відповідачка неодноразово попереджалася працівниками поліції про недопущення неправомірних дій по відношенню до позивача та його матері, а також сусідів по житловому будинку, але висновків з цього не зробила і надалі допускає антигромадську поведінку. Посилаючись на правила статтей 116, 157 ЖК України, а також на вказані обставини щодо систематичного порушення відповідачкою правил співжиття, неможливість подальшого спільного проживання позивача та його матері в одному житловому приміщенні з відповідачкою, просив суд виселити [PERSON] , що зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] без надання іншого житлового приміщення. 18.10.2017 року відкрито провадження у справі, призначено до судового розгляду. 14.03.2018 року судом постановлено ухвалу про призначення справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про виселення до розгляду за правилами загального позовного провадження. 26.03.2018 року відповідачка [PERSON] подала до суду заперечення на позовну заяву [PERSON] до неї, [PERSON] , про виселення. Заперечуючи проти позову [PERSON] , відповідачка [PERSON] стверджувала, що відповідно до положень ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і у порядку, передбачених законом. Будь-яке виселення людини, якщо вона добровільно не бажає звільнити житлове приміщення , допускається виключно на підставах, передбачених законом та має відбуватися тільки в судовому порядку. Право користування житловим приміщенням, в силу ст. 405 ЦК України зберігається не тільки за членами сім`ї (в тому числі колишніми) власника жилого приміщення, а й за членами його сім`ї, у разі зміни самого власника. Припинення цього права можливе лише у випадках передбачених ст. 406 ЦК України. Відповідачка, не заперечуючи, що позивач є власником спірного житлового приміщення, стверджувала, що вона, перебуваючи з ним у шлюбі, набула право користування квартирою [ADDRESS] . і таке право зберігається за нею після розірвання їх шлюбу, як за колишнім членом сім`ї власника. Послалася на те, що вона на законних підставах проживає у належній на праві власності позивачу спірній квартирі, регулярно передає позивачу особисто грошові кошти на утримання квартири та оплати комунальних послуг та інших платежів. Твердження представника позивача, що вона, відповідачка, негідно себе поводить та погрожує насильством і застосовує насильство до матері позивача та особисто до позивача не підтверджені жодним доказом. Стверджувала, що саме вона відповідачка страждає від негідної поведінки та погроз з боку позивача та його матері, що підтверджується витягами з кримінальних проваджень. Просила суд відмовити у задоволенні позовної заяви [PERSON] про її виселення. Ухвалою суду від 13.06.2018 року підготовче провадження у справі закрито. Відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу та п. 6.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу у Голосіївському районному суді міста Києва здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи 3752/13063/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] про виселення. 25.01.2019 року справа прийнята до провадження головуючим суддею Плахотнюк К.Г. 30.10.2019 року судом прийнято до провадження зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно. В обгрунтування зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] про визнання права спільної сумісної власності на нерухоме майно, відповідачка [PERSON] послалася на те, що вона перебувала у шлюбі з [PERSON] з 12.03.2004 року, який було розірвано 24.04.2013 року. Як під час шлюбу, так і на час звернення до суду з зустрічним позовом вона зі своїм колишнім чоловіком проживають разом за адресою - [ADDRESS] . За цією ж адресою зареєстровано її місце проживання в установленому законом порядку з 03.04.2004 року. За час шлюбу та на час звернення до суду з позовом вона приймає участь в утриманні квартири, а саме веде спільне господарство, оплачує житлово-комунальні послуги, що підтверджує квитанціями на оплату житлово-комунальних послуг. Визнала, що спірна квартира є власністю позивача та його матері, однак на момент укладення нею шлюбу з позивачем, квартира перебувала в незадовільному технічному та санітарному стані, а саме: стіни та стеля були вкриті грибком, міжкімнатні та вхідні двері зношені, сантехнічні прилади та внутрішньоквартирні мережі вийшли з ладу, підлога зношена. Під час перебування у шлюбі з позивачем у спірній квартирі було проведено капітальний ремонт, а саме: стеля та стіни очищені від грибка, вирівняно поверхні мокрим та сухим способами, пофарбовано, встановлено гіпсокартон, переклеєно шпалери; проведено вирівнювання , стяжку, утеплення підлоги, демонтаж та перестилання лінолеуму, фарбування та встановлення плінтусів; проведено перепланування в ході якого демонтовані старі перегородки та проведено монтаж нових перегородок, встановлено пройоми в стінах, арки; замінено міжкімнатні та вхідні двері, вікна; у ванній кімнаті, туалеті та кладовій стіни та підлога облицьовані керамічною плиткою; проведено ремонт та заміну електромереж, монтаж електрики та слаботочних мереж; монтаж сантехнічних аксесуарів (змішувач, сифон і т.п.); монтаж сантехніки; заміна опалювальних радіаторів; влаштування виводів водопостачання. За час перебування у шлюбі з позивачем, вона, відповідачка [PERSON] , мала офіційне працевлаштування та стабільний заробіток, який вкладала в ремонт квартири, купувала матеріали для ремонту, особисто приймала участь у проведенні ремонтних робіт. Стверджуючи про те, що спірна квартира, яка є власністю позивача та його матері знаходилася в незадовільному технічному стані і після проведення капітального ремонту за рахунок її власних сил та коштів істотно збільшилась у своїй вартості,

Outcome: approved