Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-10 00:00:00

28.07.2020 року позивач [PERSON] звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою на обгрунтування якої зазначив, що [INFO] помер його дід [PERSON] , а [INFO] померла баба [PERSON] . Так, [PERSON] за життя належали земельна ділянка площею 0,1452 га. для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (далі земельна ділянка [ADDRESS] [ADDRESS] та земельна ділянка площею 2,76 га. для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Буянівської сільської ради, Луцького району, Волинської області (далі земельна ділянка № [NUMBER] ). В свою чергу, [PERSON] за життя належала земельна ділянка площею 2,42 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Буянівської сільської ради, Луцького району, Волинської області (далі земельна ділянка № [NUMBER] ). Оскільки його покійні дід та баба мешкали разом, [PERSON] вважається такою, яка прийняла спадщину після смерті [PERSON] , хоча і не встигла за життя її переоформити на себе. На випадок своєї смерті [PERSON] заповіту не залишала. Спадкоємцями першої черги за законом є відповідачі [PERSON] (мати позивача) та [PERSON] (дядько позивача), які разом з померлим не проживали та заяв до органів нотаріату про прийняття спадщини не подавали. Він (позивач) не мав можливості подати заяву до органів нотаріату про прийняття спадщини внаслідок того, що виїхавши у березні 2020 року за межі України, внаслідок епідемії коронавірусу, зміг повернутися в Україну лише 04.07.2020 року. Просить суд визначити йому додатковий двомісячний строк для подачі ним заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] 26.01.2021 року від відповідачів [PERSON] та [PERSON] надійшли відзиви на позовну заяву, в яких останні зазначили, що позовні вимоги [PERSON] вони визнають повністю та не заперечують щодо надання йому додаткового строку прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] (а.с. 34, 38). До початку судового засідання позивачем було подано до суду заяву з проханням слухати справу за його відсутності, позов підтримує, просить його задовольнити (а.с. 30). Відповідачами також було подано до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності, заявлені позовні вимоги вони визнають у повному обсязі. (а.с. 32, 36). Відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] . Зазначене підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 8). Спадкоємцями першої черги за законом є донька померлої [PERSON] відповідач [PERSON] та син померлої відповідач [PERSON] . Вказаний ступінь спорідненості відповідачів зі спадкодавцем [PERSON] підтверджується відповідними свідоцтвами про народження (а.с. 64). Як вбачається із інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 63363176 від 29.01.2021 року, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилася (а.с. 51). Зі змісту позову слідує, що заяви до органів нотаріату про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкоємці першої черги за законом не подавали, вони не заперечують проти прийняття спадщини позивачем. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач [PERSON] є онуком померлої [INFO] [PERSON] . Зазначене підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с. 5) та інформаційним листом Луцького РВ ДРАЦС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) № 1194/20.8-04-24 від 13.10.2020 року (а.с. 6). Разом з тим, строк для прийняття спадщини після смері баби, встановлений ст. 1269 ЦК України, позивачем було пропущено. Надаючи правову оцінку причинам пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд зазначає наступне. Частиною ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В даному випадку шестимісячний строк встановлений [PERSON] для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , з урахуванням положення ч. 2 ст. 1220 ЦК України, закінчився. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку слід досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінюючи наведені позивачем підстави поважності пропуску строку для прийняття спадщини, суд виходить з того, що останній у березні 2020 року, тобто до закінчення 6-тимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , виїхав за межі території України (а.с. 13). Суд приймає до уваг ту обставину, що у зв`язку із всесвітньою пандемією коронавірусної інфекції та введенням з 12.03.2020 року на території України загальнодержавного карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної інфекції COVID-2019, який продовжує діяти і сьогодні, в`їзд [PERSON] на територію України був істотно утруднений. Враховуючи вищенаведене та у зв`язку з особливістю життєвої ситуації, в якій опинився позивач через виїзд за кордон та істотне утруднення повернення на територію України, строк для прийняття спадщини ним пропущений з поважної причини, а тому, на підставі приписів ч. 3 ст. 1272 ЦК України, йому слід надати додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Встановлюючи саме такий додатковий строк для прийняття спадщини суд вважає за необхідне створити позивачу реальну можливість реалізувати своє право на прийняття спадщини. На підставі наведеного та

Outcome: approved