Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-22 00:00:00

27 липня 2020 року [PERSON] звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просить визначити додатковий строк [PERSON] терміном в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття\~ спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що він є спадкоємцем [PERSON] , який помер [INFO] , відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області. Звернувшись до нотаріальної контори\~ із заявою про прийняття спадщини, позивач отримав відмову у зв`язку із пропуском строку. Зазначає, що визначений законодавством для прийняття спадщини строк пропущений ним з поважних причин. Постановою КМУ від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS CoV - 2», з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України запроваджено карантин. 20 травня 2020 року Постановою КМУ № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS CoV 2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» та відповідно до Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з 22 травня 2020 року до 31 липня 2020 року на території України, зокрема, Черкаської області, карантин продовжено. Крім того, з 08 травня 2020 року по 16 травня 2020 року позивач перебував на лікуванні у лікаря - хірурга\~ в КНП «Черкаська центральна районна лікарня». В зв`язку з тим, що отримати у спадщину майно, яке належало спадкодавцю, без поновлення строку на прийняття спадщини неможливо, позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 липня 2020 року відкрито провадження за вказаним позовом та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Позивач [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою, в якій просить справу розглядати без його участі, на задоволенні позовних вимог наполягає. Представник відповідача Черкаської міської ради Слинько М.Г. у підготовче судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просить розгляд справи здійснювати без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує, у вирішенні позову покладається на розсуд суду. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників судового процесу, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення за результатами підготовчого провадження. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, приходить до наступного. Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно\~ ч.1 ст.15 ЦПК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.16 ЦПК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом..\~ Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.89 ЦПК України,\~ суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області 12 листопада 2019 року, [PERSON] , [INFO] , місце народження: Україна, Харківська область, Харківський район, село Котляри, помер [INFO] у віці 85 років в м. Черкаси, Україна, про що 12 листопада 2019 року складений відповідний актовий запис №3072.(а.с. 8). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 01 червня 1961 року Виконкомом Глобинської райради депутатів трудящих райбюро ЗАГС, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] [INFO] , про що в книзі записів громадянського стану про народження 01 червня 1961 року вчинено актовий запис № 95.(а.с. 9). Згідно копії довідки № 92 від 16 травня 2020 року, виданої КНП «Черкаська центральна районна лікарня» Черкаської районної ради, [PERSON] , 1961 року народження,\~ перебував на лікуванні у лікаря - хірурга з 08 травня 2020 року по 16 травня 2020 року.(а.с. 10). Відповідно до роз`яснення\~ №92/01-16, виданого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Рубан С.С. 02 липня 2020 року, стосовно заяви [PERSON] про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , 1934 року народження, який помер [INFO] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , згідно довідки за № 10800-01-10 від 15 червня 2020 року, яка надійшла поштою 01 липня 2020 року, виданої Управлінням з питань державної реєстрації\~ Черкаської міської ради, на час смерті спадкодавця разом з ним ніхто не був зареєстрований. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній\~ для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, якщо [PERSON] вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений ним з поважної причини,\~ він має право звернутися до суду за захистом своїх прав. (а.с. 11). Відповідно до копії заповіту від 04 грудня 2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В., зареєстрованого в реєстрі за № 20098, [PERSON] , який народився в селі Котляри Харківського району Харківської області [INFO] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , призначив спадкоємцем всього належного йому майна [PERSON] , який народився в смт. Глобине Полтавської області, [INFO] .(а.с. 12). Таким чином, [PERSON] позивач у справі, є сином\~ та спадкоємцем померлого [INFO] [PERSON] . Позивач, який пропустив встановлений для прийняття спадщини строк з поважних причин, звернувся в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особа, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. 11 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», відповідно до якої, з урахуванням змін та доповнень, на усій території України запроваджено карантин з 12 березня 2020 року. Відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації. У рішенні про встановлення карантину зазначаються обставини, що призвели до цього, визначаються межі території карантину, затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, їх виконавці та терміни проведення, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них. Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби. Крім того, в період з 08 травня 2020 року по 16 травня 2020 року, позивач перебував на лікуванні в КНП «Черкаська центральна районна лікарня» за межами міста Черкаси. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 липня 2020 року у справі №171/888/18, провадження №61-15356св19 зазначено наступне: «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно\~ до\~\~ частини\~ третьої\~ статті\~ 1272\~\~ ЦК\~ України\~ за\~\~ позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.» Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. На підставі вище викладеного, відповідно до ст.ст. 15, 16, 182, 334, 392, 1216, 1217, 1218, 1225, 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved