Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

28.09.2020 позивач звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради в якому просить визначити йому додатковий строк 3 (три) місяці, що починається з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла його баба - [PERSON] , якій належала Ѕ частка квартири [ADDRESS] . Крім того, його баба прийняла спадщину та стала власницею ще ј частки вказаної квартири після смерті свого сина [PERSON] , померлого [INFO] , який є його батьком та після смерті якого він також прийняв спадщину та став власником ј частки квартири по [ADDRESS] . Також, в позовній заяві позивач зазначає, що після смерті баби він не звернувся у встановлений законом 6 місячний термін з заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а саме: з 28.12.2018 по 16.03.2019 він знаходився на лікарняному з діагнозом : закритий перелом правої п`яткової кістки, вказану травму він отримав 29.11.2018. В результаті травми йому призначено лікування із застосуванням гіпсової пов`язки. Після виходу з лікарняного він приступив до роботи. У період з 01.10.2018 по 21.06.2019 він працював в ТОВ «НВФ СОЮЗ - КАДУЦЕЙ» на посаді Інженером зв`язку 2-ї категорії. З 18.03.2019 по 03.06.2019 він перебував у службовому відрядженні поза межами Харківської області. 01.04.2020 Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою була винесена постанова, якою відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його баби, у зв`язку з тим, що на момент смерті він не був прописаний разом з спадкодавцем та не подав заяву про прийняття спадщини. 24.11.2020 представник відповідача Харківської міської ради надав до суду відзив на позовну заяву в якому заперечував проти задоволення позову з тих підстав, що позивач після смерті [PERSON] , повинен був звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття 29.05.2019, проте звернувся лише 01.04.2020, отже він вважається таким, що не прийняв спадщину. Також відповідач зазначає, що предметом доказування у даній справі є встановлення наявності чи відсутності поважних причин пропуску строку на подання заяви нотаріуса про прийняття спадщини, при цьому поважними є причини, пов`язанні з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення цих дій. Однак, вказані у позовній заяві причини пропуску строку звернення позивача до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не пов`язанні з об`єктивними, непереборними та істотним труднощами, а тому не можуть бути поважними. Таким чином в задоволенні позову представник відповідача просить відмовити. В судовому засіданні представник позивача підтримав позов, просив задовольнити, з підстав вказаних у позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомленні своєчасно та належним чином. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та відзив на позовну заяву, приходить до наступного: Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. [INFO] помер батько позивача, [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по міста Харкова Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 237. (а.с. 12). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до спадкового майна якої входила Ѕ частки у праві спільної власності на квартиру [ADDRESS] . Спадкоємцями після його смерті були, позивач [PERSON] та його баба, [PERSON] , по ј вказаної квартири. (а.с. 14-18). Право власності на вказані частки спадкоємцями зареєстровані у встановленому законом порядку. [INFO] померла баба позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис 17723. (а.с 13). Відповідно до копії спадкової справи № 325/2020 після смерті [PERSON] з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ѕ частки квартири [ADDRESS] звернувся 01.04.2020 року позивач, [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори м. Харків Козелько Т.М. відмовлено позивачу, [PERSON] у видачі свідоцтва про право власності на спадщину після смерті [PERSON] , оскільки на час відкриття спадщини позивач не був зареєстрований зі спадкодавцем та не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Строк для прийняття спадщини сплинув 29.05.2019. Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. В судовому засіданні встановлено, що позивач повинен був звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої баби, [PERSON] у період з 29.11.2018 по 29.05.2019. На підтвердження поважності пропуску строку на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини позивач надав до суду лист Комунального некомерційного підприємства «Міська поліклініка №10» Харківської міської ради з якого вбачається, що позивач [PERSON] у період з 28.12.2018 по 16.03.2019 перебував на амбулаторному лікуванні з приводу закритого перелому правої п`яткової кістки. Призначено лікування: гіпсова пов`язка, яку знято 22.02.2019. 06.03.2019 призначено: фізіотерапевтичне лікування та лікувальна фізкультура. Також зазначено, що під час лікування [PERSON] знаходився на лікарняних листках з 23.12.2018 по 23.01.2019 та з 24.01.2019 по 16.03.2019. (а.с. 23). Також позивачем надано лист ТОВ «Науково-виробнича фірма Союз Кацудей» від 03.03.2020, відповідно до якого, вбачається, що позивач [PERSON] працював у ТОВ «НВФ Союз-Кадуцей» з 01.10.2018 по 21.06.2019 року та у період з 28.12.2018 по 16.03.2019 [PERSON] перебував на лікарняному, а з 18.03.2019 по 03.06.2019 перебував у службових відрядженнях поза межами Харківської області. (а.с. 24). Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причину пропуску строку. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язанні з об`єктивними, непереборними. Істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнанні поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як тимчасова непрацездітність. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі 334/670/19 від 20.01.2021 року. Крім того, суд звертає увагу на те, що позивачем не доведено того, що перебуваючи на лікарняному, він був не мобільним та не мав змоги та можливості пересування. До того ж, знаходячись на лікарняному чи у відрядженні, позивач мав можливість надіслати заяву поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.06.2018 у справі № 173/1581/2015, від 17.10.2019 у справі № 362/2685/17. Таким чином, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем причини пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини , не можуть вважатись об`єктивними та непереборними перешкодами, з якою закон пов`язує поважність причин пропуску строку для сприйняття спадщини. Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, враховуючи, крім іншого, заперечення на предмет позову з боку відповідача, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позовних вимог позивача. Оскільки в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, судові витрати на користь позивача не стягуються та покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed