Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-27 00:00:00

28 серпня 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Гадяцької філії АТ «Полтаваобленерго» про повернення надміру сплачених коштів в сумі 17545,67грн., вказуючи, що йому на праві приватної власності належить будинок за адресою: [ADDRESS] . Протягом всього часу він належним чином сплачував за спожиту електричну енергію, що постачалась до його будинку. 04 вересня 2018 року він зняв показники (реально існуючі на той день) електролічильника, записав їх в абоненську книжку та оплатив 258 грн. за 200 кВт.год. Наприкінці вересня він звернув увагу, що показники лічильника змінилися майже на 15000 кВт.год. Такий обсяг електроенергії він не використовував та й фактично не міг використати. Про цей факт повідомив по телефону начальника Гадяцької філії [PERSON] , який порекомендував направити лічильник на експертизу. 01 жовтня 2018 року працівниками Гадяцької філії лічильник був замінений. Знятий лічильник працівники забрали в опломбованому пакеті. Відповідно до акта №3478 проведення експертизи лічильника електроенергії від 17 жовтня 2018 року, в середині лічильника виявлено сторонній предмет (обламок пластмаси чорного кольору). Був зроблений висновок, що за результатами проведеної експертизи лічильник типу НІК2301АП2 зав.№0527716 дата повірки 2011р. визнано непридатним для подальшої експлуатації. Лічильник не відповідає вимогам ДСТУ 6100:2009 та Методики повірки даного лічильника. Відповідач направив позивачу Попередження про відключення за заборгованість в сумі 24918, 23 грн. Побоюючись відключення господарства від електропостачання сплатив кошти за електроенергію, що фактично не була ним використана. З усних розмов та з офіційного листування було пояснено, що лічильник справний та надмірно сплачені кошти ніхто не збирається повертати. Він не спростовує факт споживання електроенергії, але обсяг спожитої електричної енергії та сума заборгованості не відповідають дійсності, оскільки розраховувалися з показань лічильника, який був непридатний для обліку, тому неможливо визначити кількість реально спожитої електричної енергії, і фактичну суму заборгованості за її споживання, тому звернувся до суду. 02 вересня 2020 року провадження по справі відкрито. 20.04.2021 та 15.06.2021 винесено ухвали про витребування доказів по справі. У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що наприкінці вересня 2018 року у [PERSON] виникли сумніви щодо показників лічильника розташованого за адресою: [ADDRESS] . В зв`язку з чим по його заяві вказаний лічильник направили на експертизу, та висновок експертизи був: «лічильник непридатний для подальшої експлуатації», « самохід - відсутній, поріг чутливості - відповідає, лічильний механізм - працює вірно», тобто покази лічильника відповідають обсягу реально спожитої електричної енергії. Вказує, що [PERSON] не своєчасно подавав до підприємства показники лічильника та не своєчасно оплачував послуги, тому в задоволенні позову слід відмовити. [PERSON] в судовому засіданні заяву підтримав, суду пояснив, що в домоволодінні по [ADDRESS] як і в спірний період, так і до цього часу ніхто не проживає. З 2011 року по 2018 рік не було жодних претензій по оплаті за послуги електропостачання до моменту, коли лічильник не вірно спрацював. 4 вересня 2018 року він зняв показники лічильника, вніс їх до абонентської книжки та оплатив послуги. У кінці вересня 2018 року він виявив зміну показників лічильника на 15000 кВт. та відразу ж звернувся до електропостачальної організації, де йому було рекомендовано направити лічильник на експертизу. За наслідками первинного огляду лічильник був непридатний до використання, але йому нарахували до сплати близько 25 тис. грн. Після чого він звернувся до відповідача з заявою про проведення повторної експертизи. Було прийняте рішення для проведення експертизи направити лічильник на завод - виробник, який дав висновок про справність лічильника. На час направлення лічильника на завод - виробник він вважав, що це акредитована установа і погоджувався на це, а отримавши висновок, в якому вказано, що завод - виробник не є експертною установою, зрозумів, що був введений в оману. Він сплатив кошти, аби його будинок не від`єднали від мережі, але вважає, що вони були нараховані безпідставно, тому звернувся до суду. Представник позивача [PERSON] позов не визнав, суду пояснив, що [PERSON] не своєчасно звітував та вносив плату за електроенергію, внаслідок чого виникла значна кількість неоплаченої електроенергії, яка була виявлена контролерами. Після цього [PERSON] звернувся з заявою за підозрою невірного обліку електроенергії. Після першої перевірки було виявлено, що в лічильнику знаходився сторонній предмет, тому лічильник був визнаний непридатним до використання, проте обліковий механізм працював вірно. Не погодившись з даним висновком та нарахованою сумою коштів до сплати, [PERSON] звернувся з заявою про проведення експертизи. На засіданні комісії від 12.12.2018 було вирішено направити лічильник на завод - виробник, з чим погодився позивач, але після отримання висновку з заводу виробника, в якому було вказано на справність лічильника, [PERSON] став скаржитись в різні інстанції та звернувся до суду. Також пояснив, що самовільне перекидання барабанчиків лічильного механізму неможливе, тому просив у задоволені позову відмовити. Свідки [PERSON] та [PERSON] показали суду, що вони брали участь у проведенні обстеження лічильника в цеху по ремонту лічильників, який надійшов від Гадяцької філії у запломбованому вигляді. Під час перевірки було встановлено, що лічильний механізм працював вірно, але при візуальному обстеженні було виявлено, що в лічильнику є сторонній предмет, який міг би призвести до зупинки лічильного механізму, тому згідно Методики зробили висновок про непридатність лічильника до використання. Зі сторони [PERSON] був його представник, якому повідомили про результати обстеження лічильника. Свідок [PERSON] показала суду, що вона була в складі комісії при обстеженні лічильника, зі сторони заявника був присутній молодий хлопець. Вона проводила повірку метрологічних характеристик: похибку, чутливість та самохід. Встановлено, що пломби були цілі, лічильний механізм працював вірно і в цілому лічильник відповідав метрологічним показникам. При візуальному обстеженні було виявлено всередині лічильника сторонній предмет чорного кольору. Згідно Методики повірки та ДСТУ всередині лічильника не має бути сторонніх предметів, оскільки вони можуть впливати на показники роботи лічильника, тому його було визнано не придатним до використання. Свідок [PERSON] показав суду, що на час спірного періоду він працював начальником Гадяцької філії, до нього звернувся [PERSON] з приводу проблем з показниками лічильника, якому було рекомендовано провести експертизу. Стверджувати, що показник лічильника більше ніж на 15000 кВт виникли за тривалий період немає підстав, оскільки не проводились щомісячні огляди показників лічильника, раз на півроку не проводили контрольні огляди, [PERSON] жодного разу не попереджався про відключення від енергопостачання. Також вказав, що вказаний тип лічильника не має такої пропускної можливості, для цього потрібно 2,6 місяця. Судом встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності належить будинок за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору від 25 травня 2011 року №9783-Т, укладеного між Гадяцькою філії АТ «Полтаваобленерго» та [PERSON] , позивач зобов`язався постачати відповідачеві електроенергію до будинку за адресою: [ADDRESS] , а відповідач зобов`язався оплачувати спожиту електричну енергію. З даних розрахункової книжки та даних особового рахунку вбачається, що [PERSON] не щомісячно, але періодично проводив оплату за спожиту електроенергію за адресою [ADDRESS] . Напередодні спірного періоду 04.09.2018 [PERSON] звітував за використану електроенергію за показниками 11450 - 11650 та сплатив 258 грн.. Далі вбачається нарахована 13.11.2018 року сума до сплати -17545.67 грн., однак показники лічильника відсутні. Згідно акту-повідомлення Гадяцької філії ПАТ «Полтаваобленерго» №53 від 01.10.2018 за заявою споживача [PERSON] від 28.09.2018, який висловив сумнів у правильній роботі встановленого за адресою: [ADDRESS] лічильника типу НІК 2301АП2 за № 0527716 з причин сумніву в правильності роботи лічильника, останній направлений на експертизу в комісію з проведення експертизи лічильників з метою перевірки правильності роботи лічильника. (а.п. 11) Відповідно до акту №3478 проведення експертизи лічильника електроенергії від 17 жовтня 2018 року, що обслуговував господарство [PERSON] , в середині лічильника виявлено сторонній предмет (обламок пластмаси чорного кольору). За результатами проведеної експертизи лічильник типу НІК2301АП2 зав.№0527716 дата повірки 2011р., визнано непридатним для подальшої експлуатації. Лічильник не відповідає вимогам ДСТУ 6100:2009 та Методики повірки даного лічильника. Також було встановлено, що лічильний механізм працює вірно (а.п.12) 22 жовтня 2018 року [PERSON] направлено попередження про відключення електричної енергії № 27893_201810 від 22.10.2018 за адресою: [ADDRESS] в зв`язку з виникненням заборгованості за спожиту електричну енергію: сума заборгованості 24918,23 грн., заборгованість на показники 26774, період виникнення заборгованості 01.09.2018 - 01.10.2018., обсяг спожитої електроенергії за цей період 15024 кВт*год. Як встановлено в ході судового розгляду, в подальшому було проведено перерахунок зазначеної вище суми з розбивкою на 3 роки та зі знижкою на 100 кВТ кожного місяця. Згідно квитанції від 13.11.2018р. [PERSON] сплачено Гадяцькій філії ПАТ «Полтаваобленерго» 17545,67грн. (а.п. 35), після чого була проведена заміна електролічильника. 15.11.2018 року до ПАТ «Полтаваобленерго» надійшла заява від [PERSON] від 08.11.2018 про проведення повторної експертизи. З аналогічною заявою [PERSON] звернувся до Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії у Полтавській області. Згідно протоколу засідання комісії ІКЦ щодо розгляду та розв`язанню суперечностей, спірних ситуації між ПАТ «Полтаваобленерго» та споживачами за участю заявника [PERSON] вирішено направити засіб обліку НІК 2301АП2, зав. № 0527716 на завод - виробник для проведення експертизи на предмет можливості самовільного перекиду барабанчиків лічильного механізму. (а.п. 54 -55) Згідно акту обстеження від 26.01.2019 співробітники ТОВ «НІК -ЕЛЕКТРОНІКА» провели обстеження лічильника електричної енергії НІК 2301 АП2 №0527716 слідів втручання в схему лічильника та змін друковані платі не виявлено, сторонніх предметів всередині лічильника також не виявлено. Дано висновок, що при зовнішньому огляді лічильного механізму візуальних ознак виходу з ладу лічильного механізму не виявлено, Лічильний механізм в робочому стані. Перевірено метрологічні характеристики приладу обліку, лічильник відповідає технічним умовам, методиці повірки та придатний до подальшого застосування. Лічильник в робочому стані. Після обстеження лічильник НІК 23101 без ремонту відправлено в адресу ПАТ «Полтаваобленерго». Також в акті зроблено припис, що ТОВ «НІК -ЕЛЕКТРОНІКА» не має державної акредитації на здійснення експертної діяльності та надання експертних послуг. ТОВ «НІК -ЕЛЕКТРОНІКА» для отримання експертних висновків пропонує звернутися до відповідних експертних організацій. Після отримання даного акту [PERSON] неодноразово звертався в різні органи з заявами, в тому числі і до НКРЕКП, на що отримував відповіді про необхідність направлення приладу обліку на завод - виробник для проведення експертизи на предмет можливості самовільного перекиду барабанчиків лічильного механізму. При цьому суд звертає увагу, що жоден з органів, який мав би захищати права споживача, не перевірив акредитацію заводу - виробника на предмет можливості проведення експертизи. При цьому суд також зауважує, що державним органам має бути достеменно відомо, що експертиза проводиться відповідними спеціалізованими установами, які акредитовані Мінюстом України або ж атестованими експертами, які пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Мінюсту України та які мають відповідну кваліфікацію. Порядок проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів визначається Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року № 322 (далі - Положення). Даним Положенням встановлено строки та порядок проведення експертизи. Відповідно до п.1.5. Положення проведення експертизи лічильників електричної енергії здійснюється комісією у складі представників енергопостачальника та територіального органу Держспоживстандарту. Згідно п.2.2 даного Положення експертиза лічильника, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача (за його бажанням). З оглянутого в судовому засіданні протоколу засідання комісії по розгляду та розв`язанню суперечностей, спірних ситуацій між ПАТ «Полтаваоблененрго» та споживачами від 12.12.2018 року вбачається, що останній не відповідає вимогам діловодства, зокрема вимогам до складання протоколу, так як в ньому не зазначено дані про присутніх осіб, в протоколі не зафіксовано дані про обговорення заяви [PERSON] , пояснення останнього та його згоду про направлення лічильника на завод - виробник, про що так стверджують в усіх листах представники енергетичних компаній. При цьому [PERSON] вказує, що він наполягав на проведенні саме експертизи і готовий був її оплатити, про що вказує в своїх заявах. Поміж тим, лічильник був направлений на завод - виробник, де його обстежили начальник відділу експлуатації та ремонту, начальник виробництва та заступник директора. Суд зауважує, що при обстеженні лічильника на заводі - виробнику не був присутній жоден спеціаліст з метрології, поміж тим названі вище особи перевірили метрологічні характеристики приладу обліку. Також при огляді лічильника не були присутні представники енергопостачальника та територіального органу Держспоживстандарту, як того вимагає Положення. Споживач [PERSON] не був попереджений про час та місце огляду лічильника заводом - виробником та відповідно не був присутнім при його обстеженні, що є грубим порушенням його прав та вимог закону. Таким чином, як і комісією, так і заводом виробником не було дотримано вимоги Положення. Суд критично відноситься до акту обстеження також і з тих причин, що в ньому зазначено про відсутність сторонніх предметів всередині лічильника. Поміж тим дана обставина спростовується актом №3478 від 17.10.2018, де вказано, що всередині лічильника виявлено сторонній предмет та проведено його опис. Вказану обставину підтвердили в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які вказали, що в середині лічильника був обламок пластмаси чорного кольору. Крім цього, лічильник був направлений на завод - виробник з метою перевірки на предмет можливості самовільного перекиду барабанчиків лічильного механізму. Проте, як вбачається з акту, такої перевірки завод - виробник взагалі не робив. Згідно ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Таким чином, суд не приймає до уваги в якості доказу щодо справності лічильника та лічильного механізму акт обстеження від 26.01.2019 співробітниками ТОВ «НІК -ЕЛЕКТРОНІКА» лічильника електричної енергії НІК 2301 АП2 №0527716 та вважає його недопустимим доказом, оскільки він не є висновком експертизи. Суд також не приймає до уваги доводи представника відповідача щодо неможливості самовільного перекиду барабанчиків лічильного механізму, оскільки як вбачається з листування, саме цей факт повинен був встановлений в ході проведення експертизи. Згідно Методики повірки лічильників електричних індукційних активної та реактивної енергії (ДСТУ ГОСТ 8.584-2004), якими регламентовані мета, основні принципи та основний порядок перевірки електричних лічильників, особи, які проводять перевірку лічильника зобов`язані провести ряд дій: зовнішній огляд, перевірку ізоляції та пломбування, випробування та перевірку лічильного механізму та його метрологічних характеристик. Відповідно до п.4.2 Методики при отриманні негативного результату в процесі виконання любої з операцій повірки, лічильник бракують і його повірку припиняють. Таким чином, після зовнішнього огляду лічильника та виявлення у ньому стороннього предмету, комісія прийшла до висновку про непридатність лічильника до використання, оскільки сторонній предмет в середині лічильника міг впливати на правильність його показників, що підтвердила в судовому засіданні свідок [PERSON] . Суд також вважає необхідним звернути увагу і на такі обставини. Відповідно до ч.1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України). Згідно зі статтею 714 ЦК України за договором постачання електричними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Пунктом 19 ПКЕЕН, що діяли фактично до часу виявлення несправності лічильника, передбачено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. За п.21 знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником та / або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом. Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Пунктом 29 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення в платіжному документі помилкових показань приладу обліку споживач зобов`язаний повідомити про це енергопостачальника. Представник енергопостачальника повинен протягом 5 днів від дня подання заяви перевірити рахунок, а в разі потреби протягом 20 днів перевірити прилад обліку та повідомити споживача про результати перевірки. Якщо доступ до приладу обліку неможливий, представник енергопостачальника виписує платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період, про що робиться відповідна позначка в особовому рахунку споживача. Якщо протягом двох розрахункових періодів представник енергопостачальника не мав доступу до приладу обліку, він залишає споживачу в поштовій скриньці повідомлення про дату наступного відвідання чи прохання передати показання приладу обліку енергопостачальнику. Якщо після цього споживач не передав відомостей про кількість спожитої електричної енергії, енергопостачальник має право через 30 днів після дати відправлення письмового попередження припинити постачання електричної енергії споживачу (пункт 30. ПКЕЕН). Згідно з пунктом 38. ПКЕЕН енергопостачальник зобов`язаний, зокрема проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків та планову повірку, ремонт і заміну приладів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором. Такі ж положення закріплені і в договорі про користування електричною енергією від 25 травня 2011 року. За змістом пункту 42 ПКЕЕН споживач зобов`язаний оплачувати вартість спожитої електричної енергії та здійснювати інші платежі відповідно умов договору та цих Правил; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки. Як встановлено в ході судового розгляду ні Гадяцька філія ПАТ «Полтаваобленерго», ні [PERSON] вказаних вимог не дотримувались. Так, [PERSON] не знімав показань приладів обліку щомісячно та не оплачував їх. Позивач пояснює це тим, що в будинку ніхто не проживає і споживання електроенергії було незначним, тому не вважав доцільним щомісячно передавати показники лічильника. В свою чергу енергопостачальник не знімав контрольні показники раз на 2 місяці, не проводив контрольні огляди та не повідомляв споживача про дати наступного відвідування протягом 2015 -2018 років, а також не скористався своїм правом після письмово попередження припинити постачання електричної енергії споживачу. За наведених обставин не заслуговують на увагу пояснення представника відповідача про утворення боргу у [PERSON] за несплату електроенергії за кілька місяців та споживання ним близько 15 тис. кВт за кілька місяців, що передували спірному періоду з метою уникнення позивачем оплати електроенергії. Як встановлено, остання оплата була проведена 04 вересня 2018 року, а вже в кінці місяця енергопостачальник зафіксував позначку споживання 15024 кВт. Перевірити пропускну можливість лічильника не має можливості через втручання в нього заводом - виробником. Суд також вважає недоцільним проведення експертизи після втручання в лічильник працівниками заводу - виробника, оскільки він в любому випадку не відобразить ті дані, які мали місце на час оспорюваних подій. Згідно стандарту в лічильнику не повинно бути сторонніх предметів. За актом обстеження №3478 від 17 жовтня 2018 року, лічильник типу НІК2301АП2 зав.№0527716 дата повірки 2011р., визнано непридатним для подальшої експлуатації. Вказаний акт ніким з учасників процесу не оспорено. Оскільки вказаним актом лічильник було визнано непридатним для обліку електричної енергії, тому відсутні підстави вважати, що його показання відповідали обсягу реально спожитої відповідачем електричної енергії. За наведених обставин суд приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню, а сплачені ним кошти підлягають поверненню енергопостачальником, оскільки згідно ПКЕЕН саме він несе відповідальність перед споживачем . Оскільки спірна сума була нарахована Гадяцькою філією «Полтаваобленерго» та була нею отримана, тому відповідно даний енергопостачальник має повернути вказані кошти споживачу.

Outcome: approved