Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-02 00:00:00

28 липня 2014 року [PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, який обґрунтував тим, що 28 січня 2014 року він у належному відповідачці магазині придбав генератор вартістю 4100 грн. При цьому позивач пояснив продавцю, що генератор потрібен для електроживлення котла фірми «Ferroli». Однак, після підключення котла до генератора, електричні плати котла вийшли з ладу. Вважаючи, що придбаний щітковий генератор не підходить для котла за технічними характеристиками, [PERSON] здав його до магазину, щоб повернути сплачені кошти. При цьому, генератор був перевірений, перебував в робочому стані. Разом із тим, в поверненні коштів було відмовлено, у зв'язку із необхідністю направити генератор до м. Одеси для проведення експертизи. Через два місяці від експерта надійшов акт про неможливість ремонту генератора, оскільки він згорів. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Відповідачка під час розгляду справи позов не визнала, надала письмові заперечення, в яких зазначила, що 28 січня 2014 року позивач дійсно придбав у належному їй магазині генератор DY 3000 LX-015, який особисто перевірив біля будівлі магазину. Разом із генератором позивачу було надано паспорт виробу та оформлено гарантійний талон. 30 січня 2014 року [PERSON] прийшов до магазину, щоб повернути товар з причини невідповідності вихідної потужності. При цьому генератор був без пломби в пошкодженій упаковці. Переконавшись, що генератор працює, [PERSON] прийняла товар та за заявою позивача направила на експертизу. Згідно з висновком експерта, внаслідок перевантаження генератора (більше 3 кВт) вийшли з ладу стартер та ротор, а відтак гарантійний ремонт не може бути проведений. Оскільки позивачем було порушено правила користування генератором, підстав для розірвання договору та стягнення вартості товару, на думку відповідачки, немає. Крім того, [PERSON] вважає необґрунтованими вимоги про стягнення з неї вартості пошкоджених плат котла на суму 4500 грн, оскільки жодних доказів на підтвердження зазначеного факту, а також причинно-наслідкового зв'язку між її незаконними діями та пошкодженням цих плат, так само як і підтвердження їх кількості та вартості немає. Розглянувши позовну заяву, заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, і сторони не заперечують, що 28 січня 2014 року [PERSON] прийшов до належного відповідачці магазину, пояснивши її чоловіку, що хоче придбати генератор для живлення котла «Ferroli». Отримавши від чоловіка відповідачки інформацію, що генератор виробника «Huter» моделі DY 3000 LX підходить для котла, позивач придбав його. При цьому [PERSON] купив масло та бензин та разом із чоловіком відповідачки та його знайомим перевірив генератор на справність. Коли покупець підключив вказаний генератор до котла, в останньому згоріла плата. Позивач викликав майстра, який замінив згорілу плату, однак замінена плата також згоріла. Коли спеціаліст із ремонту котлів пояснив позивачу, що генератор не підходить для такого типу котлів, [PERSON] звернувся до [PERSON] з метою повернути генератор та отримати гроші назад. При цьому генератор був перевірений та знаходився у справному стані. Однак, отримавши генератор, відповідачка гроші не повернула, а сам генератор направила до ТОВ «Ресанта» на гарантійний ремонт. Судом також встановлено, що заяву про направлення генератора на гарантійний ремонт чи на експертизу до ТОВ «Ресанта» позивач не писав. Разом із тим, ТОВ «Ресанта» складено акт, згідно з яким генератор не підлягає гарантійному ремонту, оскільки через перенавантаження з ладу вийшли стартер та ротор. Вирішуючи цивільно-правовий спір, що виник між сторонами, суд виходить з такого. Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12 травня 1991 року, споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару. Судом встановлено, що позивач здійснив покупку після отримання інформації про генератор, розповівши про мету своєї покупки, зазначивши назву фірми-виробника котла, для живлення якого потрібен цей генератор. Разом із тим, підключивши генератор до котла, стало зрозумілим, що цей генератор не підходить саме для такого типу котла. Свідок [PERSON] в судовому засідання пояснила, що взимку 2014 року вони з чоловіком вирішили придбати генератор, оскільки внаслідок негоди в місті тривалий час не було світла. При цьому, генератор потрібен був для роботи котла, щоб забезпечити тепло в будинку. Під час покупки свідок не була присутня, побачила генератор вже вдома. Після підключення генератора до котла, останній перестав працювати. Виявилося, що причиною поломки була плата, яка перегоріла. Після цього чоловік викликав спеціаліста з ремонту котла, який замінив плату. Крім того, чоловік придбав відсікувач напруги, який також було встановлено на генератор. Однак і плата, і відсікувач напруги перегоріли. Тоді вони з чоловіком віднесли генератор до магазину, де його перевірив чоловік відповідачки та ще якийсь їхній знайомий. Вони спочатку перевірили його без напруги, а потім підключили торшер. Генератор справно працював, однак відповідачка відмовилася повертати гроші, сказавши, що має намір направити його на експертизу до сервісного центру. При цьому, чоловік відповідачки дав зрозуміти, що гроші їм не повернуть. Після такої розмови свідок пішла до інспекції з питань захисту прав споживачів. Звідти співробітник інспекції зателефонувала відповідачці. Остання повідомила, що генератор вже відправлений до міста Одеси. Після цього свідок неодноразово приходила до магазину, щоб дізнатися про результати експертизи. В один з таких днів, коли вона знову прийшла, в магазині була донька відповідачки, яка сказала, що на акті експертизи не було печатки, а тому [PERSON] поїхала до Миколаєва. Така обставина здивувала свідка, оскільки генератор був відправлений до Одеси, а не до Миколаєва. Коли надійшов висновок від ТОВ «Ресанта», свідок дізналася, що в генераторі згорів стартер та ротор, які не підлягають гарантійному ремонту. Отримавши консультацію в інспекції з питань захисту прав споживачів, [PERSON] написав заяву про направлення генератора на незалежну експертизу, яку так і не було проведено. Спочатку відповідачка обіцяла повернути кошти та навіть в присутності свідків написати розписку, проте так і не виконала обіцянку, у зв'язку з чим чоловік і звернувся до суду. Допитаний в судовому засіданні в якості спеціаліста [PERSON] пояснив, що приблизно 8 років працює інженером в сервісному центрі «Конвектор плюс», спеціалізується на ремонті обладнання різних торговельних марок, має спеціальну освіту. Причиною поломки котла «Ferolli» він вважає нестабільне електропостачання від живлення, тобто від генератора, внаслідок чого в котлі почали горіти плати та відсікувач напруги. Ані стабілізатор, ані відсікувач не змогли витримати перепаду напруги електропостачання. При цьому спеціаліст пояснив, що саме такий генератор, тобто щітковий, не підходить до цього котла, а інжекторний би підійшов. Однак поломка котла та відсікувача внаслідок перепаду напруги не могла мати зворотний вплив на сам генератор, оскільки він працює в односторонньому напрямку. [PERSON] пояснив, що під час роботи генератора останній був заземлений. Допитаний в якості свідка під час розгляду справи [PERSON] пояснив, що його викликав позивач, сказав, що зламався котел. Він приїхав, з'ясував, що перегоріла плата та замінив її. Приблизно через 10 хвилин плата знову перегоріла, [PERSON] замінив її, після чого поїхав. Через деякий час йому зателефонував позивач та сказав, що котел не працює. Оскільки запасних частин у нього не було, свідок не став їхати, а прийняв від позивача замовлення на плату для його котла. Коли плата поступила, свідок поїхав до позивача і побачив новий генератор - інвекторний. Він поміняв плату і з того часу позивач його більше не викликав. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що надання неповної та недостовірної інформації про генератор призвело до неправильного вибору товару і, як наслідок, пошкодження плат на котлі, до якого був підключений придбаний генератор. В судовому засіданні встановлено, і сторони не заперечують, що генератор був повернутий до магазину у справному стані. В присутності продавця генератор був перевірений, однак гроші відповідачка не повернула, відправивши генератор на експертизу до ТОВ «Ресанта». Оскільки ТОВ «Ресанта», зі слів самої відповідачки, є постачальником генераторів до магазину [PERSON] та сервісним центром, суд вважає, що наданий цією юридичною особою акт повернення товару не може бути визнаний висновком незалежної експертизи, тобто не є допустимим доказом того факту, що генератор був повернутий покупцем у несправному стані, причиною поломки було неправильне його використання, внаслідок чого в генераторі не працюють стартер та ротор. Факт несправності генератора спростовується також поясненнями самої відповідачки про те, що генератор при поверненні його покупцем був запущений та перевірений. Суд також звертає увагу, що наданий ТОВ «Ресанта» акт не містить серійного номеру саме того генератора, який придбав позивач і який був направлений на експертизу. Пояснюючи направлення генератора саме до ТОВ «Ресанта», відповідачка зазначила, що останнє є постачальником та виконавцем гарантійного ремонту і тому генератор був відправлений саме до цієї установи. Разом із тим, позивач пояснив, що генератор був у справному стані і гарантійного ремонту не потребував. Він був перевірений в присутності продавця і підстав ремонтувати його не було. Крім того, гарантійний талон під час покупки не був заповнений з тих мотивів, що у покупця є 14 днів для того, щоб повернути товар, якщо він не підійде. Як вбачається з копії паспорта генератора (а.с. 36), наданої відповідачкою, гарантійний талон заповнений частково. Так, верхня частина талону дійсно заповнена продавцем, а нижня частина бланку, де має стояти підпис покупця, не заповнена. Вказане свідчить, що гарантійний талон заповнений у відсутності покупця. Позивач також зазначив, що звертався до продавця із вимогою про проведення незалежної експертизи. В підтвердження цього факту до матеріалів справи долучено копію заяви. Разом із тим, відповідь на вказану заяву [PERSON] так і не отримав, експертиза не була проведена. Під час розгляду справи відповідачка через канцелярію суду подала клопотання про призначення експертизи, проте в судовому засіданні клопотання не підтримала, просила його не розглядати. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень Обов'язок доказування сторонам був неодноразово роз'яснений під час розгляду справи. Оскільки факт придбання товару неналежної якості в судовому засіданні не доведений, суд виходить із необхідності застосування до спірних правовідносин положень ст. 9 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12 травня 1991 року, яка закріплює права споживача при придбанні товару належної якості. Так, споживач має право обміняти непродовольчий товар належної якості на аналогічний у продавця, в якого він був придбаний, якщо товар не задовольнив його за формою, габаритами, фасоном, кольором, розміром або з інших причин не може бути ним використаний за призначенням. Споживач має право на обмін товару належної якості протягом чотирнадцяти днів, не рахуючи дня купівлі, якщо триваліший строк не оголошений продавцем. Обмін товару належної якості провадиться, якщо він не використовувався і якщо збережено його товарний вигляд, споживчі властивості, пломби, ярлики, а також розрахунковий документ, виданий споживачеві разом з проданим товаром. Якщо на момент обміну аналогічного товару немає у продажу, споживач має право розірвати договір та одержати назад гроші у розмірі вартості повернутого товару. При розірванні договору купівлі-продажу розрахунки із споживачем провадяться виходячи з вартості товару на час його купівлі. Гроші, сплачені за товар, повертаються споживачеві у день розірвання договору, а в разі неможливості повернути гроші у день розірвання договору - в інший строк за домовленістю сторін, але не пізніше ніж протягом семи днів. Як вбачається зі змісту вказаної правової норми, товар може бути повернутий покупцем, якщо цей товар з якої-небудь причини йому не підійшов, не був у використанні та зберігає товарний вид. Заперечуючи проти позову, відповідачка зазначила, що товар був у використанні, що підтверджено показаннями свідків та не спростовується самим позивачем, адже він підключив генератор до котла. Крім того, повернутий генератор не мав ярликів та пломб, а відтак товарний вид його пошкоджений. Вирішуючи спірне питання, суд враховує, що причиною придбання генератора «Huter» моделі DY 3000 LX була надана споживачу інформація про те, що саме цей генератор підходить для живлення котла «Ferolli». І тільки підключивши генератор до котла, споживач дізнався, що цей генератор йому не підходить. Таким чином, отримавши від продавця недостовірну, неповну інформацію про товар, споживач зробив помилковий вибір, що позбавило споживача можливості використовувати придбаний товар за призначенням. Крім того, відповідачка, вказавши, що товарний вид покупки був пошкоджений, не надала суду жодних доказів на підтвердження цього факту. Оскільки позивач свій процесуальний обов'язок доказування виконав, надав суду докази на підтвердження факту свідомого вибору товару у відповідності до отриманої про нього інформації, оплату товару грошима в сумі 4100 гривень, а відповідачка правомірність відмови в поверненні коштів не довела, належних доказів повернення товару в несправному стані в судовому засіданні не представила, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині розірвання договору купівлі-продажу та стягнення з відповідачки вартості генератора. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі під час використання продукції мають право на відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції, відповідно до закону. Недоліком, згідно з п. 15 ст. 1 Закону, є будь-яка невідповідність продукції інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем). Судом встановлено, що саме надання недостовірної інформації про товар призвело до неправильного вибору генератора, пошкодження плат котла, до якого він був підключений. Цей факт підтверджується показаннями допитаних в судовому засіданні свідків, а також письмовими доказами, долученими до матеріалів справи. Так, позивачем сплачено 2 600 гривень за ремонтні роботи та запасні частини для котла (а.с. 15), які підлягають стягненню з відповідачки. Вирішуючи спір в частині вимог про стягнення з відповідачки 1000 гривень на відшкодування завданої позивачу моральної шкоди, суд виходить з необґрунтованості позову в цій частині вимог та недоведеності самого факту спричинення йому моральної шкоди. За приписом ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року, за подання позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, а за подання заяви про відшкодування моральної шкоди з ціною позову до 5 розмірів мінімальної заробітної плати - 0, 2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 243 грн 60 коп. За змістом п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року, від сплати судового збору звільняються, зокрема, споживачі - за позовами, що пов'язані з порушенням їхніх прав. Якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від оплати судового збору він, згідно з ч. 3 ст. 88 ЦПК України, стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, а позов про відшкодування моральної шкоди не підлягає задоволенню, судовий збір за подання такого позову компенсується за рахунок держави. Судовий збір в сумі 243 грн 60 коп. за подання позовної заяви про розірвання договору купівлі-продажу, стягнення вартості товару та відшкодування майнової шкоди, що підлягає частковому задоволенню, стягується з відповідачки. З урахуванням викладеного,

Outcome: partial