Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-11 00:00:00

\~\~\~27.03.2020 року з позовом про стягнення з [PERSON] неустойки ( пені) за прострочення сплати аліментів у розмірі 97425,64 гривень за період з березня 2014 року по березень 2020 року до суду звернулась [PERSON] . Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Луняченку В.О. Ухвалою судді від 21.04.2020 року відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше, про що судом було повідомлено сторони у встановленому законом порядку. Дану ухвалу надіслано сторонам. Ніяких клопотань з боку учасників справи суду не надходили. Заперечень щодо розгляду справи у спрощеному провадженні також не надходило. Від відповідача відзив на позов не надходив. У зв`язку з впровадженням на території України відповідно до п. 1\~Постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211\~(зі змінами) з 12 березня 2020 р. карантину та у відповідності до пункту 3\~розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема статтями\~178,\~179,\~180\~цього\~Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, розгляду справи, продовжуються на строк дії такого карантину, у зв`язку з чим відповідачу повторно надіслано ухвалу суду про відкриття провадження у справі разом з позовом та додатками до нього. Станом на день розгляду справи з боку відповідача ані відзиву ані заперечень щодо розгляду справи порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін не надходило, поштове повідомлення повернулось на адресу суду 07.10.2020 з відміткою поштового відділення « за закінченням терміну зберігання». Беручи до уваги продовження процесуальних строків у зв`язку з впровадженням на території України карантинних заходів, дослідивши матеріали справи, суд дослідивши матеріали справи, вивчивши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , який проживає разом з матір`ю. Заочним Рішенням Київського районного суду м.Одеси від 27.05.2014 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] у розмірі ј частини з усіх його видів заробітку ( доходів), але не менше ніж 305 прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно,. починаючи з 04.03.2014 року до досягнення [PERSON] повноліття, починаючи з 04.03.2014 року та до [INFO] також цим же рішенням з [PERSON] на корсить [PERSON] стягнуто аліменти на її утримання до досягнення дитини трирічного віку у твердій грошовій сумі у розмірі 700,00 гривень щомісячно. Дане рішення суду 10.06.2014 року набрало чинності та судом видано виконавчі листи. Заочним рішенням київського районного суду м.Одеси від 08.06.2015 року [PERSON] позбавлено батьківських прав відносно малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . \~Відповідно до положення ст. 82 ч. 4 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. На виконанні Другого Київського відділу ДВС м.Одеси Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Одеса) перебуває виконавче провадження ВП№44629070 з примусового виконання виконавчого листа № 520/2314/14-ц виданого 28.07.2014 року Київським районним судом м.Одеси про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] . Боржник ухиляється від виконання зобов`язань, покладених на нього судовим рішенням, яке відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» підлягає примусовому виконанню. Невиконання Відповідачем судового рішення у цивільній справі № 520/2314/14-ц стало підставою для звернення до суду із позовом про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. В рамках виконання якого головний державний виконавець Другого Київського ВДВС у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Фішер В.В. склала розрахунок заборгованості по аліментах від 13.03.2020 року, з якого вбачається, що згідно попереднього розрахунку державного виконавця станом на 01.07.2019 року заборгованість [PERSON] складала у твердій грошовій сумі 82070,64 гривень, попередній розрахунок не оскаржений. У зв`язку з відсутністю відомостей щодо працевлаштування [PERSON] в період з 01.07.2019 року по 01.03.2020 нарахування аліментів виконано виходячи з середньомісячної заробітної плати встановленої по м.Одеса згідно інформації, яка міститься на офіційному сайті Головного Управління статистики в Одеській області. заборгованість за даний період склала ( з липня 2019 по лютий 2020) 15355,96 гривень. Дійсним розрахунком встановлена сума заборгованості по аліментам [PERSON] станом на 01.03.2020 у розмірі 97425,64 грн.( 82070,64 грн+15355,00 грн.). Статтею 180\~СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно\~статті 196\~СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Таким чином, фактично вказаною нормою права закріплено відповідальність платника аліментів за прострочення сплати аліментів і зі змісту цієї норми випливає, що визнання боржником наявності заборгованості зі сплати аліментів є визнанням неналежного виконання ним аліментних зобов`язань, що є підставою для стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Водночас, розрахунок пені за прострочення сплати аліментів здійснюється з урахуванням не лише розміру стягуваних щомісячних платежів, а й розміру сплачених аліментів у кожному місяці. Так, згідно правової позиції, викладеної у Постанові ВС від 3 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц, пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць із дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Таким чином відповідач [PERSON] за 2014 р., має заборгованість у розмірі 7987 грн.,за 2015 р.,має заборгованість у розмірі 11731 грн., за 2016 р.,має заборгованість у розмірі 13273 грн., за 2017 р., має заборгованість у розмір 19594,75грн., за 2018 р., має заборгованість у розмірі 22925,47грн., за 2019 р., має заборгованість у розмірі 14975,22 грн., за січень, лютий 2020 р має заборгованість 3821,99 грн. Загальна сума заборгованості у період з 2014 по 2020 роки склала 97425,64 грн. Але, відповідно до ст. 196 СК України; одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені), не більше 100 відсотків від заборгованості по сплаті аліментів. Розмір заборгованості Відповідача по сплаті аліментів станом на 5 березня 2020 року - 97425,64 грн. Отже, розмір пені за прострочення сплати аліментів, який може бути стягнутий позивачем, не може перевищувати 97425,64 Тому пеня складатиме у розмірі 97425,64 грн. , що не суперечить ст. 196 СК України. Суд погоджується з наданим позивачем розрахунком неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за зазначений у позові, згідно якого, загальний розмір пені за прострочення сплати аліментів за вказаний період складає 97425,64 гривень. Згідно ст.ст.12,13,81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи, що позивач надала докази в обґрунтування своїх позовних вимог, то суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі. Ст.5 Закону України\~ «Про\~судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору підчас розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються…\~позивачі у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. Враховуючи, що позивач звільнена від сплати судового збору, то відповідно до 141\~ЦПК України\~судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави. Враховуючи, що позов підлягає задоволенню, то з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір сумою 840,80 гривень.

Outcome: approved