Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-27 00:00:00

28.02.2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 25.02.2019 року в квартирі [ADDRESS] , яка належить позивачу, відбулося залиття, яке викликало залиття квартири [ADDRESS] у тому ж будинку, про що було зафіксовано в Єдиній диспетчерській службі м. Києва № 5102606 від 25.02.2019 року. Згідно Акту комісії обслуговуючої будинок компанії ПП «Український центр нерухомого майна» причиною залиття було несанкціоноване втручання у внутрішньобудинкову каналізаційну мережу власником квартири [ADDRESS] , а саме: заміна стояка каналізаційної мережі з чавунного на пластиковий, що спричинило накопичення побутових відходів на відведенні каналізації в квартирі [ADDRESS] , яке стало джерелом залиття квартири [ADDRESS] . ТОВ «Сантекс АСС» було визначено причину залиття квартири [ADDRESS] , а саме: «при візуальному обстеженні каналізаційної труби діаметром 100 мм в квартирі [ADDRESS] було виявлено протікання в трубі діаметром 100 мм, яка ймовірно знаходиться в квартирі [ADDRESS] , а тому усунути протікання в квартирі [ADDRESS] не виявилось можливим», про що складено Акт виконаних робіт від 25.02.2019 року. Вартість робіт щодо виявлення та обгрунтуванню протікання склала 2 500 грн. У позовній заяві позивач зазначила, що 01.03.2019 року були виконані роботи по усуненню протікання та усунення його наслідків, про що свідчить Акт виконаних робіт від 01.03.2019 року. Вартість вказаних робіт складає 8 400 грн. Вартість робіт комісії зі складання акту про залиття ПП «Український центр нерухомого майна» вказаних робіт склала 500 грн. Також позивач в позовній заяві вказує на те, що через залиття кватири [ADDRESS] з вини власників квартири [ADDRESS] їй завдано матеріальної шкоди в розмірі 11 400 грн. та моральної шкоди в розмірі 10 000 грн. Таким чином, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 21 400 грн та судові витрати в розмірі 840 грн. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.03.2020 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 11.06.2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва від відповідачів надійшли відзиви, відповідно до яких, відповідачі вважають, що в їх діях відсутні будь-які ознаки протиправних дій по відношенню до позивача, оскільки вони є власниками квартири [ADDRESS] , а залиття було в квартирі [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] , тобто в їх діях відсутня будь-яка вина до події залиття щодо яких пред`явлений позов. При цьому зазначають, що Акт про залиття не відповідає формі акту, встановленого додатком 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76. Крім того, акти виконаних робіт від 25.02.2019 року, 01.03.2019 року, складених ТОВ «Сантекс АСС», не можуть бути належними доказами спричинення матеріальної шкоди, оскільки позивач не надав доказів реальної оплати товариству грошових коштів у розмірі 10 900 грн. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлялася належним чином, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи без її участі та просила відмовити в задоволенні позову. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засіданні заперечували проти позову, просили відмовити в його задоволенні. Вислухавши пояснення присутніх в судовому засіданні позивача, відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Так, судом встановлено, що, позивач [PERSON] проживає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , відповідачі [PERSON] та [PERSON] проживають за адресою [ADDRESS] , за якою не зареєстровані. Матеріали справи не містять жодних документів на підтвердження того, що сторони у справі є власниками квартир, в яких вони проживають. Відповідно до Акту без номеру та дати, затвердженого директором ПП «НТП «УЦНМ» [PERSON] , на підставі договору № 907 від 20.12.2018 року між замовником - КП «Керуюча компанія з обслуговування житловим фондом Шевченківського району м. Києва» та виконавцем - ПП «Український центр нерухомого майна» про утримання споруд та прибудинкових територій неадміністративного мікрорайону «Покровська», в складі комісії: інженера з обслуговування житлового фонду [PERSON] , майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] було здійснено обстеження санітарно-технічного стану квартири [ADDRESS] на предмет залиття згідно заяви мешканки. В ході обстеження встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося у зв`язку з засміченням каналізаційного стояка з квартири [ADDRESS] , про що зафіксовано на Єдиній диспетчерській службі м. Києва від 25.02.2019 року № 5102606. Зі слів заявниці залиття квартири [ADDRESS] з розташованої вище квартири [ADDRESS] відбулося неодноразово. Комісія прийшла до висновку, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є несанкціоноване втручання у внутрішньобудинкову каналізаційну мережу власником квартири [ADDRESS] , а саме: заміна стояка каналізаційної мережі з чавунного на пластиковий, що спричинило накопичення побутових відходів на відведенні каналізації в квартирі [ADDRESS] , яке стало джерелом залиття квартири [ADDRESS] . Внутрішньобудинкова каналізаційна система знаходиться в задовільному стані. 25.09.2019 року обслуговуючою організацією проведено регламентні роботи по прочищенню внутрішньобудинкового каналізаційного стояка. Власником квартири [ADDRESS] проведено очищення каналізаційного стояка. Заподівачем шкоди є власник квартири [ADDRESS] . Відповідно до Актів виконаних робіт від 25.02.2019 року та від 01.03.2019 року, складених ТОВ «Сантекс АСС», вартість робіт по обстеженню виявленню течі складає 2500 грн, вартість робіт, по усуненню протікання складає 8 400 грн. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №?927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Аналізуючи норми Правил щодо складання акту про залиття, Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 року (справа №2-1974/11) вказав, що в додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З досліджуваного в судовому засіданні Акта про залиття вбачається, що в ньому не зазначено дату його складання, в зв`язку з чим суд не може встановити дату фіксування залиття квартири. Також даний Акт не містить дані про власників квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] . Акт про залиття містить інформацію про пошкоджене майно в квартирі [ADDRESS] , однак він не містить переліку пошкодженого майна в квартирі [ADDRESS] . Акт не містить інформації про присутність власника квартири [ADDRESS] під час обстеження квартири [ADDRESS] . Окрім того, в Акті відсутні дані про обстеження квартири [ADDRESS] , через що суд ставить під сумнів висновок комісії, що заподівачем шкоди є власник цієї квартири. Інших доказів, які б доводили, що власником квартири [ADDRESS] було здійснено заміну стояка каналізаційної мережі, позивачем надано не було як і відсутні дані про те, яким чином комісія встановила, що відповідачами було здійснено втручання у внутрішньобудинкову мережу. Також суд не приймає до уваги Акти виконаних робіт від 25.02.2019 року та від 01.03.2019 року, які складені ТОВ «Сантекс АСС», оскільки позивачем не надано доказів на підставі чого дана організація проводила обстеження квартири позивача та чи має дане товариство відповідний сертифікат чи ліцензію на проведення робіт, зазначених у вказаних вище актах. В акті від 25.02.2019 року зазначено, що при візуальному обстеженні каналізаційної труби в квартирі [ADDRESS] виявлено теч, яка знаходиться ймовірно в квартирі [ADDRESS] . Тобто, представник ТОВ «Сантекс АСС» Черевко К.Ю., який здійснював таке обстеження, не стверджує, що протікання відбулося з квартири [ADDRESS] , а лише припускає. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Частина 2 ст. 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Проте, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Разом із тим, із змісту Акту про залиття вбачається, що він засвідчує факт залиття квартири [ADDRESS] , а не квартири [ADDRESS] , при цьому через відсутність обов`язкових даних, які мають бути відображені в цьому документі, цей Акт складений з порушенням вимог Правил, а тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачами майнової шкоди; позивачем не підтверджено повноваження ТОВ «Сантекс АСС» на проведення послуг (робіт), зазначених у актах від 25.02.2019 року та від 01.03.2019 року; документ, що засвідчує право власності позивача на квартиру [ADDRESS] , в матеріалах справи відсутній, що унеможливлює суду встановити чи є [PERSON] належним позивачем у даній справі і такі дані про власника квартири [ADDRESS] відсутні в Акті про залиття. Крім того, позовна заява не містить даних про те, в чому ж полягає протиправність поведінки відповідачів, якими неправомірними діями чи бездіяльністю відповідачами завдано шкоду позивачу. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами 6, 7 ст. 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд прийшов до висновку, що позивач не довела факт протиправних дій (бездіяльності) відповідачів і причинний зв`язок між цією протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, а відтак підстави для відшкодування майнової шкоди відсутні. За недоведеності факту неправомірних дій (бездіяльності) відповідачів також відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed