Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-25 00:00:00

27 серпня 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи його тим, що він є власником квартири [ADDRESS] , що належить йому на праві приватної власності. За даною адресою зареєстровані [PERSON] та [PERSON] , який не проживає в квартирі. Зазначена квартира у 2015 була подарована позивачу і відповідач у ній не був зареєстрований, однак у травні 2019 року з довідки про склад сім`ї позивач дізнався про те, що у його квартирі окрім матері зареєстрований ще й [PERSON] , якого позивач ніколи не бачив і не знає. Оскільки відповідач у даній квартирі не проживає, не сплачує комунальні послуги та плату за користування жилим приміщенням, не приймає участі у спільному побуті, не несе інших витрат по утриманню квартири, тому вважається таким, що втратив право користування нею. Просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування квартирою [ADDRESS] . Відповідно до ч. 4 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 15 жовтня 2019 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, які викладені в позовній заяві. Проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, вважається таким, що повідомлений про час і місце розгляду справи належним чином відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Також відповідач викликався через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Про причини неявки у судове засідання не повідомив, відзиву на позовну заяву та заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не надав. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Заслухавши пояснення представника позивача, свідків, безпосередньо дослідивши матеріали справи, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] на підставі договору дарування є власником квартири [ADDRESS] , до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено відповідний запис (а.с. 7-8). З довідки відділу Центру надання адміністративних послуг Глухівської міської ради № 293 від 23.05.2019 року вбачається, що за адресою: [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] та [PERSON] , [INFO] (а.с. 13). Згідно поквартирної картки у спірній квартирі з липня 2015 року зареєстрована лише [PERSON] (а.с. 49). Разом з цим з картки прописки форми А1 вбачається, що з 01.04.2005 року за адресою: [ADDRESS] , зареєстрований [PERSON] , [INFO] Відомості про зняття його з реєстрації у картці відсутні (а.с. 50). З довідки відділу ведення реєстру територіальної громади Глухівської міської ради від 17.12.19р. № 1063/01-12 вбачається, що [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 68). Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що працює начальником відділу Центру надання адміністративних послуг м. Глухів Глухівської міської ради Пояснила, що картотека передана у 2016 році до відділу ведення територіальної громади. Раніше видавались довідки про склад сім`ї видавались без зазначення в них відповідача, так як в ЦНАП не було такої інформації. Але у травні 2019 року позивач звернувся до них із проханням повторно перевірити зареєстрованих у належній йому квартирі осіб, оскільки отримав запрошення на вибори на ім`я [PERSON] . Після чого були перевірені особисті картки за прізвищами зареєстрованих осіб та знайдено особисту картку реєстрації [PERSON] .. До того за визначеним порядком довідки про склад сім`ї видавались на підставі адресної картки, в якій ЖЕК не відобразив необхідних даних. Відповідно до ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або права та інтересу. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ч. 1 ст. 321 ЦК України). Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Аналіз положень глави 32 ЦК України свідчить, що сервітут - це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна. Відповідач зареєстрований у спірній квартирі і набув право користуванням чужим майном, яке по своїй суті є сервітутом. Відповідно до частини другої ст. 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення. Позивач є власником спірної квартири. Відповідач спільним побутом із позивачем не пов`язаний, тому його право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі частини другої статті 406 ЦК України. Згідно із частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у складі колегії суддів Другої цивільної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 16 січня 2019 року в справі № 243/7004/17-ц (провадження № 61-25371св18), у постанові від 14 серпня 2019 року в справі № 702/101/18 (провадження № 61-42856св18). За таких обставин позов підлягає задоволенню. Надані стороною позивача докази узгоджуються між собою, не викликають сумнівів у їх достовірності, у своїй сукупності достатні для висновку про те, що [PERSON] не проживає за місцем реєстрації більше одного року без поважних причин, виходячи з чого його належить визнати таким, що втратив право користування жилим приміщенням за зазначеною адресою. За таких обставин позов підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, який позивач сплатив при поданні позовної заяви в сумі 768,40 грн. (а.с. 1). На підставі викладеного,

Outcome: approved