overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-26 00:00:00

28.11.2019 р. [PERSON] звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому зазначає, що з відповідачем перебуває в зареєстрованому шлюбі з 09.08.2003 р. Від шлюбу мають двох синів: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Шлюбні відносини між нею та відповідачем фактично припинені з вересня 2019 р., сумісне життя не склалося, подальше перебування у шлюбі суперечить її інтересам, строк на примирення не потрібен. За позовом [PERSON] просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, та стягнути з [PERSON] судові витрати. Ухвалою від 11.12.2019 р. відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 27.02.2020 р. Сторони подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позивач позов підтримує, просить задовольнити, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « [PERSON] », відповідач проти задоволення позову не заперечує. Розгляд справи за відсутності учасника справи узгоджується з положеннями ч.3 ст.211 ЦПК України. В силу ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. З огляду на визнання відповідачем позову, суд, на підставі ч.3 ст.200, ч.4 ст.206 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. Перевіривши матеріали справи, приймаючи до уваги позицію сторін, викладену в поданих ними заявах, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню, оскільки бажання [PERSON] розірвати шлюб відповідає її інтересам. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно положень ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. За ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Ч.1\~ст.142\~ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про повернення позивачу 50 відсотків сплаченого при подачі позову судового збору за рахунок державного бюджету, а 50 відсотків підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-18 00:00:00

28.11.2019 р. [PERSON] звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому зазначає, що з відповідачем перебуває в зареєстрованому шлюбі з 17.08.2007 р. 03.02.2009 р. у неї з відповідачем народився син [PERSON] . Шлюбні відносини між нею та відповідачем фактично припинені з липня 2019 р., сумісне життя не склалося, подальше перебування у шлюбі суперечить її інтересам. За позовом [PERSON] просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище [PERSON] та стягнути з [PERSON] судові витрати. Ухвалою від 05.12.2019 р. відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 19.02.2020 р. Сторони подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позивач позов підтримує, просить задовольнити, відповідач проти задоволення позову не заперечує. Розгляд справи за відсутності учасника справи узгоджується з положеннями ч.3 ст.211 ЦПК України. В силу ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. З огляду на визнання відповідачем позову, суд, на підставі ч.3 ст.200, ч.4 ст.206 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. Перевіривши матеріали справи, приймаючи до уваги позицію сторін, викладену в поданих ними заявах, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню, оскільки бажання [PERSON] розірвати шлюб відповідає її інтересам. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно положень ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. За ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Ч.1\~ст.142\~ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про повернення позивачу 50 відсотків сплаченого при подачі позову судового збору за рахунок державного бюджету, а 50 відсотків підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-19 00:00:00

28.11.2019 року [PERSON] (далі - позивач) звернулася до суду з позовом про стягнення з Приватного акціонерного товариства «Чернігівський завод радіоприладів» (далі - відповідач) заборгованості по заробітній платі в сумі 34 902 грн. 07 коп. станом на 28.11.2019. В обґрунтування позову зазначила, що відповідач затримує виплату заробітної плати, чим порушує її право на належну оплату праці. Ухвалою суду від 29.11.2019 року розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідач відзив на позовну заяву та довідку про розмір заборгованості по заробітній платі позивача не надав. Судом встановлено такі факти і відповідні їм правовідносини. Позивач знаходилась у трудових відносинах з відповідачем, працювала на останній посаді старшого інспектора охорони в управлінні безпеки та режиму. Відповідно до положень статті 115 КЗпП України (далі - Кодекс) заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів. Як випливає з матеріалів справи, відповідач вказане положення Кодексу не виконує, внаслідок чого виникла заборгованість з виплати заробітної плати, яка складає 34 902 грн. 07 коп. Розмір заборгованості підтверджується копією розрахункового листка за жовтень 2019 року. Таким чином, пред`явлений позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-26 00:00:00

28.11.2019 року [PERSON] звернулась до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В позові зазначила, що відповідачем перебуває в зареєстрованому шлюбі з 18.03.2017 року, місце реєстрації шлюбу виконком Білозерської міської ради міста Добропілля Донецької області, актовий запис №15. Від шлюбу мають спільну малолітню дитину [PERSON] , [INFO] . Зазначила, що сімейне життя з відповідачем не склалось, дійшла висновку, що сім`я розпалась і необхідно розірвати шлюб, вважає що примирення не можливе. Просить розірвати шлюб з відповідачем. Позивач в судове засідання не з`явилась, але в матеріалах справи мається її заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує повністю, просила їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи у разі неявки в судове засідання відповідача. Відповідач в судове засідання без поважної причини не з`явився, хоча про дату, час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи маються відповідні поштові повідомлення. Заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило, відзив на позовну заяву також не був наданий. З огляду на наведене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-26 00:00:00

28.11.2019 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі АТ КБ «Приватбанк») подало до суду позов, мотивуючи його тим, що [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву б/н від 18.01.2013 року. Своїм підписом у заяві відповідач підтвердив, що підписана ним заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами банку складає договір про надання банківських послуг, на підставі якого останній отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі та надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого станом на 17.07.2019 року має заборгованість у розмірі 24531,28 грн, з яких: 12330,26 грн заборгованість за тілом кредиту, 9671,31 за простроченим тілом кредиту, 885,36 грн -\~відсотки, а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг 500.00 грн - штраф (фіксована частина), 1144,35 грн - штраф (процентна складова). Посилаючись на викладене АТ КБ «ПриватБанк» просить суд стягнути з відповідача вказану суму заборгованості за кредитним договором. Ухвалою Володарсько - Волинського районного суду Житомирської області від 29.12.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, одночасно з подачею позовної заяви надав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав. З огляду на викладене,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

28.11.2019 року заявник звернувся до Щорського районного суду Чернігівської області із заявою про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі №749/1466/18 за позовом [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південно-Західна залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Сторони в судове засідання не з`явились про час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином. Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку. Рішенням Щорського районного суду Чернігівської області від 08.05.2019 року позов [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південно-Західна залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності - задоволено. Скасовано наказ начальника Конотопської дирекції залізничних перевезень Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» від 06.11.2018 року №21, про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] . Рішення суду набрало законної сили 05.09.2019 року. При ухваленні вказаного рішення судом не вирішене питання про судові витрати. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Згідно до ч. 2 ст. 270 ЦПК України заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Відповідно до ч. 3 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Згідно ч. 4 ст. 270 ЦПК України у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Згідно ч. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Як вбачається з матеріалів справи (а.с.1) позивач сплатив судовий збір в сумі 704,80 грн. Таким чином, суд доходить висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-01 00:00:00

28.11.2019 року заявник звернулася до суду з заявою про встановлення факту смерті, на обгрунтування якої посилається на те, що [INFO] у м. Луганську померла її мати, [PERSON] . Марківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області в реєстрації смерті було відмовлено на підставі того, що відсутні документи, які потрібні для проведення державної реєстрації смерті особи відповідно до ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану». У зв`язку з неможливістю проведення державної реєстрації смерті заявник просить суд задовольнити заяву. [PERSON] у судове засідання не з`явилася, просила розглянути справу за її відсутності. Від заінтересованої особи заперечень не надійшло. Дослідивши матеріали справи, суд установив таке. [INFO] у м. Луганську внаслідок хронічної серцевої недостатності ІІІ ст. померла громадянка України [PERSON] , що підтверджується лікарським свідоцтвом про смерть та довідкою про причину смерті № 280, виданими 24.10.2019 року медичним закладом, розташованим на території м. Луганська, свідоцтвом про смерть, виданим на тимчасово окупованій території України. Як убачається із копії паспорта померлої, свідоцтва про смерть, [PERSON] народилася [INFO] в селі Копитинці Летичівського району Хмельницької області. 28.11.2019 року заявник, яка є донькою померлої, звернулася до Марківського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області з метою проведення реєстрації смерті, однак їй було відмовлено на підставі того, що відсутні документи, необхідні для проведення державної реєстрації смерті особи, а саме відсутній медичний документ, виданий медичним закладом, розташованим на території, підконтрольній українській владі. Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті. Згідно з п. 13 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд встановлює факт смерті за умовами підтвердження доказами, що ця подія мала місце у певний час та за певних обставин. Приймаючи до уваги викладені заявником обставини, підтвердження їх належними доказами, відсутність заперечень з боку заінтересованої особи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви. Відповідно до ст. 317 ЦПК України рішення підлягає негайному виконанню. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-09 00:00:00

28.11.2019 року заявник звернулася до суду із заявою про встановлення факту належності їй свідоцтва про право власності на житло № 149 від 11.08.1994 року, виданого органом приватизації Кам`янець-Подільського цементного заводу, на ім`я [PERSON] . Ухвалою суду від 02.12.2019 року прийнято заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до судового розгляду. Розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження. 11.12.2019 року судом було замінено заінтересовану особу, - виконавчий комітет Кам`янець-Подільської міської ради на Кам`янець-Подільську міську раду, про що постановлено ухвалу суду та повідомлено учасників судового розгляду, спрву призначено до судового розгляду. Обгрунтовуючи заявлені вимоги [PERSON] вказує, що вона і її чоловік [PERSON] , є співвласниками квартири [ADDRESS] . При зверненні до державного реєстратора з приводу реєстрації права власності на квартиру, їй було відмовлено у зв`язку із розбіжностями у написанні імені в паспорті вказано « [PERSON] » а у свідоцтві про право власності на житло, «[PERSON]». Просить заявлені вимоги задовольнити, встановити даний юридичний факт, справу розглянути у її відсутності, про що подала суду заяву. Представник заінтересованої особи - Кам`янець-Подільської міської ради, Рудик В.В., яка діє за довіреністю № 1/02-25-3384 від 01.08.2019 року, в судове засідання не з`явилася, подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності. При вирішенні даної справи покладається на думку суду. Суд вважає за можливе справу розглядати у відсутності сторін. Суд розглядає справу у відсутності сторін. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що при видачі [PERSON] , свідоцтва про право власності на житло № 149 від 11.08.1994 року, органом приватизації Кам`янець-Подільського цементного заводу, було допущено описку, а саме: вказано ім`я співвласника « [PERSON] », замість « [PERSON] ». У зв`язку з даною опискою, заявниці було відмовлено у державній реєстрації права власності квартири, що підтверджується рішенням про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень № 49628911 від 12.11.2019 року. Те, що ім`я заявниці « [PERSON] », підтверджується приєднаними до справи документами: копією паспорта [NUMBER] виданого 05.04.2002 року; копією свідоцтва про народження, серія [NUMBER] ; копією про одруження [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 25 від 31.10.1966 року; довідкою Гуменецької сільської ради № 382 від 25.09.1960 року; іншими документами, приєднаними до матеріалів справи. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-16 00:00:00

28.11.2019 року позивач [PERSON] звернувся до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області із позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що з відповідачем перебуває у шлюбі з 16 вересня 2013 року, зареєстрованому у Виконавчому комітеті Іларіонівської селищної ради Синельниківського району Дніпропетровської області, за актовим записом № 40. Від шлюбу сторони дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалось, основною причиною розпаду сім`ї стала різниця характерів та відсутність між ними взаєморозуміння та довіри, шлюбні відносини фактично припинились з травня 2019 року. Вищевикладені обставини, вважає [PERSON] , свідчать про те, що життя з відповідачем носить формальний характер, тому збереження шлюбу є неможливим, в зв`язку із чим, просить суд розірвати шлюб між ним та відповідачкою. До початку судового засідання позивач надав суду письмову заяву, в якій зазначив, що заявлені вимоги підтримує повністю, просить розгляд справи здійснювати без його присутності, судові витрати з відповідача не стягувати. До початку судового засідання відповідач надала суду письмову заяву, якою просить суд розглянути справу без її участі, заявлені вимоги визнає на розірвання шлюбу згодна. Таким чином, суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Факт перебування сторін у шлюбних правовідносинах підтверджується копією Свідоцтва про шлюб, виданого повторно 21 листопада 2019 року виконавчим комітетом Іларіонівської селищної ради Синельниківського району Дніпропетровської області, Серії [NUMBER] , про що зроблено відповідний актовий запис за № 40 (а.с.6). Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Аналізуючи наведені правові норми, приймаючи до уваги, що примирення між сторонами неможливе, а також врахувавши позиції сторін, викладені у письмових заявах з приводу підтримання та визнання позову відповідно, суд дійшов до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню як належним чином обґрунтовані. На підставі викладеного та ст.ст. 7, 110-112 Сімейного кодексу України,

Outcome: approved