Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-19 00:00:00

29.06.2017 року позивач [PERSON] звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , третіми особами зазначивши [PERSON] та Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька. В позовній заяві позивач просить визнати його батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженої [PERSON] ; зобов`язати Жовтневий відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції внести зміни до актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] , за № 709 від 08.11.2013 року Жовтневого відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції відповідно до рішення суду, де у відомості про батьківство вказати батьком дитини [PERSON] , виключивши відомості про [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що на початку січня 2013 року він випадково зустрів свою давню знайому [PERSON] . Позивач вказує, що йому було відомо те, що [PERSON] перебуває у шлюбі з відповідачем [PERSON] і від цього шлюбу вона має трьох дітей. Від [PERSON] позивач дізнався, що вона пішла від свого чоловіка і зараз з дітьми мешкає у своєї матері. Вона розповіла про свої наміри розлучитися з чоловіком. Позивач став залицятися до [PERSON] , запропонував їй після розлучення з відповідачем одружитися з ним. З середини січня по квітень 2013 року позивач з [PERSON] фактично підтримував шлюбні відносини. Але у квітні 2013 року [PERSON] вирішила повернутися до свого чоловіка, мотивуючи це тим, що він є батьком її трьох дітей. Після цього позивач з [PERSON] не бачився і ніяких відносин з нею не підтримував. У серпні 2016 року позивач знов випадково зустрів [PERSON] . На руках вона тримала маленьку дівчину. [PERSON] пояснила, що це її молодша дочка [PERSON] і їй 2 роки. Розповіла, що остаточно пішла від чоловіка з березня 2016 року, мешкає з дітьми у своїй квартирі по вул. Пермській . При подальших зустрічах позивач став помічати, що [PERSON] дуже схожа на його матір. 3'ясував, що вона народилася [INFO] . Став допитуватися у [PERSON] , хто є фактично батьком дитини. У травні 2017 р. відповідач подав позов про розірвання шлюбу з [PERSON] , і тільки тоді вона зізналася позивачу, що саме він є батьком її доньки [PERSON] . Оскільки згідно зі ст.133 СК України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини, відомості про батька дитини [PERSON] були внесені Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції на підставі свідоцтва про шлюб. У зв`язку з викладеним позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 13.07.2017 року відкрито провадження за позовом[PERSON] до [PERSON] , третя особа: [PERSON] , Жовтневий відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції про визнання батьківства та про внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька. Призначено справу до розгляду у судовому засіданні. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 11.12.2017 року призначено у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи [PERSON] , Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька судову медико-генетичну експертизу (генетичну з застосуванням методу аналізу ДНК), проведення якої доручено експертам Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 30.07.2018 року з Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи повернуто матеріали зазначеної цивільної справи без виконання ухвали суду від 11.12.2017 року у зв`язку з ненадходженням біологічних зразків для дослідження. Відповідно до розпорядження керівника апарату Жовтневого районного суду м. Харкова від 20.06.2018 року у даній справі було призначено повторний автоматизований розподіл справи на підставі п.п. 2.3.13, 2.3.17, 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п.п.5.4, 8.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу Жовтневого районного суду м. Харкова. Відтак, для розгляду даної справи автоматизованою системою документообігу суду визначено суддю Жовтневого районного суду м. Харкова Баркову Н.В. та ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 01.08.2018 року прийнято вказаний позов до провадження судді Жовтневого районного суду м. Харкова Баркової Н.В. 10.08.2018 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова поновлено провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи [PERSON] , Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька. Призначено судове засідання. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.10.2018 року призначено у вказаній цивільній справі судову медико-генетичну експертизу (генетичну з застосуванням методу аналізу ДНК), проведення якої доручено експертам Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи. 12.11.2018 року з Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи повернуто матеріали зазначеної цивільної справи без виконання ухвали суду від 18.10.2018 року. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 14.11.2018 року поновлено провадження у вказаній цивільній справі та призначено судове засідання. 12.12.2018 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова призначено у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи [PERSON] , Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька судову медико-генетичну експертизу (генетичну з застосуванням методу аналізу ДНК). Проведення експертизи доручено експертам Київського міського бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, Солом`янський район, вул. Докучаєвська, буд. 4), експерти попереджені про кримінальну відповідальність відповідно до ст. ст. 384, 385 КК України. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 15.04.2019 року з Київського міського бюро судово-медичної експертизи повернуто матеріали зазначеної цивільної справи без виконання ухвали суду від 12.12.2018 року у зв`язку з ненадходженням біологічних зразків для дослідження. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 25.04.2019 року поновлено провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи [PERSON] , Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька. Призначено судове засідання. 12.06.2019 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] - задоволено. Призначено у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи [PERSON] , Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька судову медико-генетичну експертизу (генетичну з застосуванням методу аналізу ДНК).Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 09.09.2019 року з Київського міського бюро судово-медичної експертизи повернуто матеріали зазначеної цивільної справи разом з висновком експерта №103-271-2019 від 03.09.2019 року. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 16.09.2019 року поновлено провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи [PERSON] , Новобаварський районний у місті Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини даних про батька. Призначено судове засідання. Позивач подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив задовольнити та не заперечував проти заочного розгляду справи, як і представник позивача. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач [PERSON] , згідно вимог ст. 128 ЦПК України, у судове засідання повторно не з`явився, в порушення ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не надав, оскільки заява відповідача в якій він заперечував проти задоволення позову, не є відзивом, а свідчить лише про обізнаність відповідача про наявність у суді даної справи та його незгоду з позовом (а.с. 21). Враховуючи викладене, на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 20.12.2019 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася, повідомлена про дату, час та місце судового засідання належним чином, надала заяву (а.с.25), в якій позов підтримала у повному обсязі, просила задовольнити і визнала, що батьком дитини [PERSON] є [PERSON] . Представник третьої особи Новобаварського районного у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області у судове засідання не з`явився, повідомлений про дату, час та місце судового засідання належним чином, надав заяву, в якій просив розглянути вищевказану справу у його відсутність, заперечень проти позову не мав. Суд, дослідивши письмові докази та заяви по суті справи, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, враховуючи наступне. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] народилася [INFO] , про що 08.11.2013 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції складено відповідний актовий запис №709 та підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 08.11.2013 року. Матір`ю дитини зазначена [PERSON] , громадянка України, батьком - [PERSON] , громадянин України (а.с.8). Відповідно до висновку експертаКиївського міського бюро судово-медичної експертизи №103-271-2019 від 03.09.2019 рокумолекулярно-генетичним дослідженням встановлено: вірогідність підтвердження біологічного батьківства [PERSON] відносно [PERSON] складає величину не менш ніж 99,99%. Таким чином, згідно Hummel К at all «Biostatistische Abstam-mugsbegutachung mit blutgruppen befunden» Stuttgart, 1971., біологічне ба\-тьківство [PERSON] відносно [PERSON] практично доведено (а.с.211-214). 15.12.2017 року набув чинності ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року і п.9 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією кодексу. Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 12 ЦПК України та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною 2 статті 78 ЦПК України зазначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно зі ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст.122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Згідно зі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Згідно з п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка,котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. В постанові від 16.05.2018 у справі № 591/6441/14-ц) Верховний Суд зазначив, що підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. А доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи. ВС роз`яснив, що для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. В даному випадку враховуючи надані позивачем і досліджені судом докази, в тому числі визнання матір`ю дитини батьківства позивача щодо [PERSON] , дані висновку молекулярно-генетичного дослідження, яким встановлено, що вірогідність підтвердження біологічного батьківства [PERSON] відносно [PERSON] складає величину не менш ніж 99,99% і практично доведене біологічне батьківство позивача щодо дитини, ненадання відповідачем жодних належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] в повному обсязі і визнання [PERSON] , [INFO] , громадянина України, батьком дитини [PERSON] , [INFO] , та внесення змін до актового запису №709, складеного 08.11.2013 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції про народження [PERSON] , [INFO] , місце народження якої Україна, Харківська область, місто Харків, виключивши запис про [PERSON] , [INFO] , громадянина України, як батька дитини, зазначивши батьком дитини [PERSON] , [INFO] , громадянина України, залишивши інші відомості без змін. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.). У зв`язку із задоволенням позову на підставі вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений відповідно до квитанції від 29.06.2017 року у сумі 640,00 грн. (а.с. 2), а також стягненню з відповідача на користь позивача підлягають витрати на проведення судово-генетичної експертизи №103-271-2019 від 03.09.2019 року, вартість якої складає 6 620, 70 грн. і сплачена позивачем, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с. 207). Враховуючи викладене та

Outcome: approved