Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

28 травня 2020 року до Харківського районного суду Харківської області надійшов зазначений позов, в якому позивач просить суд стягнути з відповідача на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму донарахування по акту порушення ПРРЕЕ у розмірі 2686,50 грн., а також судові витрати у розмірі 2102,00 грн.. В обґрунтуванні позовних вимог позивач посилається на те, що за адресою [ADDRESS] , проживає відповідач [PERSON] , який є споживачем електричної енергії згідно договору про користування електричної енергії від 03.03.2008 року № 2424. 29 листопада 2018 року під час огляду електроустановки в будинку [ADDRESS] , де мешкає та споживає електричну енергію відповідач, представниками АТ «Харківобленерго» було виявлено: порушені (відсутні) пломби ХЕЗ. Зазначене є порушенням п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону, пп. 4, 5,6, 8 п. 5.5.5 Правил, а саме: не забезпечення належного технічного стану та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не забезпечено збереження і цілісність установлених на території споживача пломб (відбитків їх тавр). Виявлені порушення згідно п. 8.2.4 «ПРРЕЕ» були зафіксовані в акті № 221253 від 29.11.2018 року. У відповідності до п. 8.2.4 «ПРРЕЕ» на підставі акту 221253 від 29.11.2018 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 500 від 07.12.2018 року. Нарахування за актом № 221253 складає 2686,50 грн. Таким чином з відповідача на користь АК «Харківобленерго» слід стягнути суму нарахувань по акту про порушення «ПРРЕЕ» в розмірі 2686 грн.50 коп., яка до теперішнього часу не сплачена. За вказаних обставин позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 червня 2020 року провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача Корякін Михайло Іванович, який діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити, а у разі неявки в судове засідання відповідача ухвалити рішення в заочному порядку. Відповідач в судове засідання не з`явився повторно, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей отриманих судом у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України, причини не явки суду не повідомив. Відзив не надав, а також будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за № 782/12656. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» (далі ПРРЕЕ), які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312. Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Порядок розрахунків на роздрібному ринку електричної енергії регулює розділ IV Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженні Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. № 312 (далі - Правила). Відповідно до п. 4.1. Правил розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. Згідно з п. 4.7 Правил оплата електричної енергії здійснюється споживачем виходячи з умов відповідного договору про постачання електричної енергії. У відповідності з п. 5.5.5 «ПРРЕЕ» споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно- технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єктів (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. 29 листопада 2018 року під час огляду електроустановки в будинку [ADDRESS] , де мешкає та споживає електричну енергію відповідач, представниками АТ «Харківобленерго» було виявлено: порушені (відсутні) пломби ХЕЗ. Зазначене є порушенням п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону, пп. 4, 5,6, 8 п. 5.5.5 Правил, а саме: не забезпечення належного технічного стану та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не забезпечено збереження і цілісність установлених на території споживача пломб (відбитків їх тавр). Представниками АТ «Харківобленерго» на підставі п. 53 «ПКЕЕ для населення» був складений акт № 221253 від 29.11.2018 року, де зафіксовані вищевказані порушення. Акт підписаний представниками АК «Харківобленерго» та [PERSON] . Відповідно до п. 53 ПКЕЕ акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника, що і було зроблено. Крім того в акті про порушення ПКЕЕ є відповідна графа, де споживач має право внести свої зауваження та заперечення щодо складеного акту. Споживач у графі «Зауваження до складеного акту» вказав, що з актом згоден, пломби зірвав син під час сімейної сварки. У відповідності до п. 8.2.4 «ПРРЕЕ» на підставі акту 221253 від 29.11.2018 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 500 від 07.12.2018 року. Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до п.п.4.6,4.7,4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Як передбачено п. 4.2. зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Отже, суд вважає вищевказаний акт про порушення таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п.п.п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, у тому числі схему та перерізи і матеріли проводу, в акті заповнені всі графи без пропуску. Згідно з п. 4.5 Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. В матеріалах справи відсутні відомості щодо наявності будь-яких зауважень з боку відповідача з приводу даних, зазначених у вищевказаному акті або його незгоди на час складення акту. Згідно абзаців 3,4 пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. У відповідності до п. 8.2.4 «ПРРЕЕ» на підставі акту 221253 від 29.11.2018 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 500 від 07.12.2018 року. Відповідальність за вказані порушення передбачена п. 14 ч. 2 ст. 77 Закону та п. 5.5.5 «ПРРЕЕ» у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків порушником. Обчислення завданих збитків згідно до п. 8.2.4 «ПРРЕЕ» проводиться у відповідності з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами - фізичною особою ПРРЕЕ, затвердженої Постановою НКРЕ № 1338 від 14.10.2010, яка застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил. Нарахування за актом № 221253 складає 2686,50 грн. Статтею 1 Закону України від 16.10.1997р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» визначається, що фізична особа, що використовує енергію для власних потреб є споживачем електричної енергії. Згідно ст. З Закону України від 16.10.1997р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, поставкою та використанням енергії, регулюються цим Законом та «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року. Дані нормативні акти, в яких визначені права, обов`язки та відповідальність сторін обов`язкові як для енергопостачальника, так і для споживача електроенергії. Енергопостачальник відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕн», затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року № 782/12656 має право робити нарахування споживачу суми збитків, завданих порушенням ПКЕЕн, факт якого зафіксовано у відповідному акті про порушення ПКЕЕн, складеному з урахуванням вимог цієї Методики та ПКЕЕн. Згідно з ст. 27 Закону України від 16.10.1997р. № 575/97-ВР «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну та кримінальну відповідальність у разі: крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики та споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією та інше. Згідно п. 37 ПКЕЕн Енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживача. Отже суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму донарахування по акту порушення ПРРЕЕ у розмірі 2686,50 грн. Згідно платіжного доручення №810 від 14 травня 2020 року позивачем при пред`явленні позову до суду були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102, 00 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог АТ «Харківобленерго» у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102, 00 гривень.

Outcome: approved