Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

28.04.2017р. [PERSON] через свого представника - [PERSON] (діяла на підставі довіреності від 05.04.2017р. - а.с. 37 т. 1) звернулася до суду із позовом до Державного підприємства «Сетам», відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про визнання недійсними та скасування протоколів проведення електронних торгів електронних торгів (а.с. 2 - 10 т. 1). Ухвалою судді Ходаківського М.П. від 07.05.2017р. відкрито провадження по справі (а.с. 52 т. 1). Ухвалою суду від 04.05.2017р. за клопотанням позивачки забезпечено позов шляхом накладення арешту на майно, яке було предметом електронних торгів, заборони вчинення реєстраціях дій (а.с. 54-59 т. 1). Ухвалою суду від 08.04.2017р. до участі у справі у якості третьої особи залучено ПАТ «Банк Форум» (а.с. 65-66 т. 1). Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська суду від 21.08.2017р. позовні вимоги [PERSON] задоволені частково. Визнані недійсними протокол № 218554 проведення електронних торгів від 12 грудня 2016 року, протокол № 232011 проведення електронних торгів від 30 січня 2017 року, протокол № 246365 проведення електронних торгів від 30 березня 2017 року. У задоволенні іншої частини позовних вимог - про визнання недійсними і скасування протоколів проведення електронних торгів електронних торгів - відмовлено (а.с. 127 - 132 т. 1). Поставною Апеляційного суду Дніпропетровської області від 19.07.2018р. рішення суду першої інстанції залишене без змін (а.с. 248-252 т. 1). За наслідками оскарження рішень ДП «Сетам» і ПАТ «Банк Форум», поставною Верховного Суду від 06.11.2019р. рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 серпня 2017 року та постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2018 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (а.с. 108 -114 т. 2). Згідно з протоколом авторозподілу від 11.12.2019р. справу передано на розгляд судді Наумовій О.С. (а.с. 117 т. 2). Ухвалою судді Наумової О.С. від 12.12.2019р. відкрито провадження по справі, розгляд справи призначений у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с. 118-119 т. 2). Ухвалою суду від 10.02.2020р. здійснено заміну третьої особи, замінено ПАТ «Банк Форум» його правонаступником - ТОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» (а.с. 184-185, т. 2). Ухвалою суду від 13.04.2020р. відмовлено у задоволенні заяви третьої особи - ТОВ «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» про скасування заходів забезпечення позову у справі (а.с. 248-250, т. 2). Постановою Дніпровського апеляційного суду від 21.07.2020о. ухвалу суду від 13.04.2020р. залишено без змін (а.с. 148 -151, виокремлені матеріали). Ухвалою суду від 31.08.2020р., постановленою без виходу до нарадчої кімнати, визнано явку позивачки обов`язковою, про що позивачці повідомлено у судовій повістці (а.с. 44, 45 т. 2). В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначала, що 29.03.2007р. [PERSON] уклав АКБ «Форум», правонаступником якого став ПАТ «Банк Форум» кредитний договір № 0075/07/03-CL. З метою забезпечення зобов`язань за кредитним договором 29.03.2007р. між [PERSON] і АКБ «Форум» укладений договір іпотеки №07-156/07, на підставі якого позивачка передала в іпотеку банка нерухоме майно, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , і складається з: нежитлових будівель літ. И-1 И1-1, И2-1 загальною площею 843,2 кв.м., ганки літ. И', И3, приямок літ. И2, пункт охорони літ. ИА-1. Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпро від 15.10.2013р. по справі № 412/13509/2012 стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованість за кредитним договором в сумі 5 153 891,20 грн. Рішення звернуте до примусового виконання, державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області відкрито виконавче провадження ВП № 46641017. Головним державним виконавцем Данилевською Т.М. 04.06.2015р. складений акт опису і арешту нерухомого майна, яке є предметом іпотеки. Відповідно до складеного оцінювачем Звіту №2010.2/16 від 21.10.2016р. про оцінку майна, ринкова вартість нежитлових будівель літ. И-1 И1-1, И2-1 загальною площею 843,2 кв.м., ганки літ. И', И3, приямок літ. И2, пункт охорони літ. ИА-1, за адресою: [ADDRESS] станом на 20.10.2016р. склала 6 928 574 грн. 08.11.2016р. Відділ примусового виконання рішень надіслав на адресу Дніпропетровської філії ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна на електронних торгах. 26.04.2017р. під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження представник позивача дізнався про результат проведення електронних торгів. Так, 12.12.2016р. перші електронні торги за початковою ціною 6 928 574,00 грн. не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників, що оформлено протоколом № 218554 від 12.12.2016р. Перед початком других електронних торгів ДП «Сетам» самостійно уцінило майно до 80% його вартості, а саме до 5 542 859,20 грн. 30.01.2017 року другі електронні торги за початковою ціною 5 542 859,20 грн. не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників, що оформлено протоколом №232011 від 30.01.2017р. Перед початком третіх електронних торгів ДП «Сетам» самостійно уцінило майно до 70% його вартості, тобто до 4 850 001,80 грн. 30.03.2017р. треті електронні торги за початковою ціною 4 850 001,80 грн. не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників, що оформлено протоколом № 246365 від 30.03.2017р. Заявою про залишення за собою нереалізованого майна від 06.04.2017р. № 2381 уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Банк Форум» Ларченко І.М. повідомила відділ примусового виконання рішень про використання права іпотекодержателя щодо придбання предмета іпотеки за ціною 4 850 001,80 грн. (початкова ціна реалізації предмета іпотеки на треті торги) шляхом заліку у відповідній частині своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна». Позивачка вважала, що електронні торги проведені з порушенням норм чинного законодавства, що вплинуло на результат торгів, і цим було порушене її право як власника майна, тому торги підлягають оскарженню. Зауважила, що Законом України «Про іпотеку» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016р. за № 1301/29431 (далі - Порядок №2831/5) передбачено обов`язкове опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна, направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувану та боржнику про дату, час, проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна. Так, частиною 3 ст. 43 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Аналогічну вимогу містить й частіша друга розділу VII Порядку №2831/5, згідно із якою організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах, масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. В порушення вищезазначених правових норм, ДП «СЕТАМ» не опубліковало у місцевих друкованих засобах масової інформації (у м. Дніпрі) відповідну інформацію про проведення електронних торгів щодо реалізації іпотечного майна. Зазначене порушення обмежило кількість учасників торгів та вплинуло на формування продажної ціни лота, а тому недотримання правил про інформованість невизначеного кола осіб щодо проведення торгів є істотним порушенням процедури та порушує права та законні інтереси позивача. Крім того, частина 5 ст. 43 Закону України «Про іпотеку» встановлює обов`язок організатора торгів щодо повідомлення заінтересованих осіб. А саме, організатор не пізніше дня публікації повідомлення про проведення, прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну продажу майна. Із зазначеною вимогою щодо необхідності повідомлення заінтересованих осіб про порядок проведення торгів кореспондує й частина 2 розділу VII Порядку №2831/5, згідно із якою не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет, іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна». Проте ДП «Сетам» у порушення ст. 43 Закону України «Про іпотеку» не повідомило боржника [PERSON] про проведення електронних торгів. Самі електронні торги не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників. Позивачка вважає, що внаслідок неопублікування у засобах ЗМІ інформації про торги, початкова ціна арештованого майна, яка на перших торгах складала 6 928 574,00 грн., остаточно уцінилася на 30% (на 2 078 573 грн.), що призвело до порушення її законного інтересу, який полягає в продажу майна за якомога вищою ціною з метою погашення заборгованості, а цей інтерес мав бути забезпечений дотриманням належного порядку організації і проведення публічних торгів Також посилалася на те, що при розгляді питання правомірності проведення електронних торгів, застосуванню підлягають норми Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016р. № 1404-VIII, згідно із ч. 5 ст. 61 якого не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється на повторні електронні торги за міною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. Ця норма законодавчого акту повністю кореспондує із абз. 2 ч. 1 розділу IX Порядку №2831/15. Однак ДП «Сетам» перед початком других електронних торгів уцінило майно позивача до 80%, а перед початком третіх торгів - 70%, що призвело до більшої уцінки, аніж визначено законом й до суттєвого недоотримання позивачкою коштів у розмірі 346 428,70 грн., чим позбавило її можливості розрахуватися у повному обсязі з кредитором (без залишення боргу). Заявляючи вимоги про визнання недійсними і скасування протоколів електронних торгів, позивачка вважала, що у такий спосіб відновиться її правове становища, яке існувало до порушення права і майно повернеться організатору електронних торгів ДП «Сетам» для належного проведення електронних торгів. Враховуючи викладене, просила визнати недійсними і скасувати протокол № 218554 проведення електронних торгів від 12.12.2016р., протокол № 232011 проведення електронних торгів від 30.01.2017р., протокол № 246365 проведення електронних торгів від 30.03.2017р.; повернути іпотечне нерухоме майно до Відділу примусового виконання рішень для визначення його вартості шляхом залучення суб`єкта оціночної діяльності для проведення оцінки майна, з подальшою передачею на реалізацію організатору електронних торгів. Відповідач - ДП «Сетам» позовні вимоги не визнав. 25.02.2020р. представник ДП «Сетам» - адвокат Ганчук Г.В. (діє на підставі довіреності від 20.01.2020р. - а.с. 196 т. 2) надав відзив на позовну заяву (а.с. 188 - 194 т. 2), у якому не погодився з тим, що електронні торги проведенні із порушенням закону. Зауважив, що згідно приписів п. 4 розділу І, п. 3 розділу II Порядку № 2831/5 перевірка змісту заявки державного виконавця на реалізацію арештованого майна на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Законом не передбачений обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Щодо публікацій в ЗМІ та повідомлення позивача про проведення електронних торгів, повідомив, що ДП «Сетам» виконало вимоги Закону України «Про іпотеку» і Порядку № 2831/5 шляхом опублікування повідомлення у місцевих ЗМІ: інформація про лот № 182328 розміщена в газеті «Варіанти» (випуск № 43 від 21 листопада 2016 року) і газеті «Авізо» (випуск № 45 від 22 листопада 2016 року); інформація про лот № 192235 розміщена в газеті «Авізо» (випуск № 1 від 10 січня 2017 року) і в газеті «Наше місто» (випуск № 2 від 12 січня 2017 року). інформація про лот № 203328 розміщена в газеті «Авізо» (випуск № 9 від 07 березня 2017 року) та газеті «Наше місто» (випуск № 10 від 09 березня 2017 року) (копії газет містяться у матеріалах справи). На виконання вимог абз. 3 ч. 5 Розділу III Порядку№ 2831/5, організатором направлене повідомлення державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна: по лоту № 182328 - лист № 6278/18-18-16 від 21.11.2016р.; по лоту № 192235 - лист№ 80/18-18-17 від 10.01.2017р.; по лоту № 203328 - лист № 1870/18-18-17 від 09.03.2017р. Щодо вимог про визнання недійсними та скасування протоколів проведення електронних торгів, звернув увагу суду, на те, що електронні торги з реалізації арештованого майна за лотами № 182328, 192235, 203328 не відбулися у зв`язку із відсутністю допущених учасників, з чого слідує, що правочин не укладався. Правочин, який не вчинено не може бути визнаний недійсним. Тому немає і підстав для застосування наслідків недійсності правочину. Вважав, що позивачка не довела належними доказами порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, які вплинули на результати торгів і призвели до порушення її прав і законних інтересів. З урахуванням викладеного, просив відмовити у задоволенні позовних вимог. При новому розгляді справи позивачка 05.03.2020р. надала письмові пояснення (а.с. 208 - 212 т. 2), у яких вказала, що правила проведення прилюдних торгів встановлені Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженим Наказ Міністерства юстиції України 27.10.1999р. № 68/5, яким визначено, що прилюдні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 2.2 Тимчасового положення). Пунктами 4.9, 7.3 Тимчасового положення встановлено, що якщо майно не було втодане або прилюдні торги не відбулися, то майно знімається з прилюдних торгів. Якщо прилюдні торги не відбулися двічі, то майно знімається з торгів, про що спеціалізована організація в триденний термін повідомляє державного виконавця. Отже, проведення прилюдних торгів відбулося з порушенням норм Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового положення оскільки позивачці не було повідомлено про дату проведення торгів. Відповідач - Відділ примусового виконання рішень правом на надання відзиву при новому розгляді справи не скористався, однак ще при первісному розгляді справи Відділом в особі головного державного виконавця - Данилевської Т.М. надавалися пояснення (а.с. 96 - 98 т. 1), у яких державний виконавець, висловив свою позицію про незгоду із позовними вимогами, зауважив, що позивачка не вказала у позові на порушення закону з боку державного виконавця. Зазначив, що після того як торги тричі не відбулися, на адресу відділу 13.04.2017р. надійшла заява ПАТ «Банк Форум» від 06.04.2017р. в порядку ст. 49 Закону України «Про іпотеку» про використання свого права щодо придбання предмету іпотеки за ціною 4 850 001,80 грн. шляхом заліку у відповідній частині своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У рахунок погашення заборгованості за виконавчим документом за 4 850 001,80 грн. стягувачу у виконавчому провадженні ВП № 46641017 (ПАТ «Банк Форум») при примусовому виконанні передається нерухоме майно, яке належить боржнику [PERSON] . Акт про залишення за стягувачем нерухомого майна в рахунок погашення боргу складений державним виконавцем у 5-ти примірниках, по одному примірнику сторонам, один - організатору торгів і один примірник - для зберігання в матеріалах виконавчого провадження. Відповідач - ТОВ «ФК «Інвестохіддс Веста», залучений до участі у справі третою особою як правонастуник ПАТ «Банк Форум», правом на надання відзиву не скоритсався. У зв`язку із неявкою позивачки за її клопотаннями розгляд справи відкладався неодноразово (а.с. 181, 206, 229, т. 2, а.с. 9, 15-16, 23-25, 39-40 т. 3). Лише після того, як суд визнав явку позивачки обов`язковою (а.с. 44-45 т. 3), від представника позивачки - [PERSON] (діє на підставі довіреності від 25.10.2017р. - а.с. 51 т. 3) надійшла заява, у якій він просив справу розглядати без його участі, без фіксації технічними засобами, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити (а.с. 50 т. 3). Представник відповідача - ДП «Сетам» в судове засіданні не з`явився, про дату, місце і час розгляду справи повідомлявся судом неодноразово (а.с. 2, 22, 35, 46, 48, т. 3). У відзиві представник ДП «Сетам» просив розглядати справу без його участі (а.с. 194 т. 2). Представник відповідача - Відділу примусового виконання рішень Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в судове засіданні не з`явився, про дату, місце і час розгляду справи повідомлявся судом неодноразово (а.с. 204, 223 т. 2, а.с. 1, 20, 21 т. 3). Від представника Відділу примусового виконання рішень Міхіної О.І. (діє на підставі довіреності від 03.02.2020р. - а.с. 13 т. 3) 01.06.2020р. надана заява, у якій він просив розглядати справу без його участі (а.с. 12 т. 2). Представник третьої особи ТОВ «ФК «Інвестохіддс Веста» в судове засіданні не з`явився, про дату, місце і час розгляду справи повідомлявся судом неодноразово (а.с. 205, 222, т. 2, а.с. 4 т. 3). Від представника ТОВ «ФК «Інвестохіддс Веста» Муравського В.В. (діє на підставі довіреності від 04.08.2020р. - а.с. 43 т. 3) 31.08.2020р. надана заява, у якій він просив розглядати справу без його участі (а.с. 42 т. 2). Суд, вивчивши доводи сторін, третьої особи, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази у справі відповідно до положень ст. 89 ЦПК України, приходить до таких висновків з таких підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст. 4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України). Встановлено, що 29.03.2007р. між АКБ «Форум», найменування якого потім змінено на ПАТ «Банк Форум», і [PERSON] укладеного договір іпотеки № 07-156/07, на підставі якого в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 0075/07/03-CL від 29.03.2007р. і додаткових угод до нього позивачка передала в іпотеку банка належну їй на праві власності нерухомість: нежитлові будівлі літ. И-1, И1-1, И2-1, загальною площею 843,2 кв.м, ганки літ. И', И3, приямок літ. И2, пункт охорони літ. ИА-1 (а.с. 13-14 т. 1). Рішенням Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 15.10.2013р. у справі № 412/13509/2012 за позовом ПАТ «Банк Форум» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, за зустрічним позовом [PERSON] до ПАТ «Банк Форум», треті особи - [PERSON] , [PERSON] про визнання кредитного договору та додаткових договорів до нього недійсними, за зустрічним позовом [PERSON] до ПАТ «Банк Форум», треті особи - [PERSON] , [PERSON] , про визнання договору поруки та додаткових договорів недійсними, стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованість за кредитним договором № 0075/07/03-CL від 29.03.2007р. у розмірі 5 153 891,20 грн., стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь ПАТ «Банк Форум» заборгованість за кредитним договором № 0075/07/03-CL від 29.03.2007р. в розмірі 5 153 891,20 грн. У задоволенні вимог за зустрічними позовами - відмовлено (а.с. 15-18). Рішення звернуте до примусового виконання. Постановою головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області Данилевської Т.М. № 46641017 від 01.07.2015р. про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності призначено експерта, суб`єкта оціночної діяльності, зобов`язано його надати письмовий висновок, звіт про оцінку майна з визначення вартості нежитлових будівель літ. И-1, И1-1, И2-1, загальною площею 843,2 кв.м, ганки літ. И', И3, приямок літ. И2, пункт охорони літ. ИА-1, розташованих за адресою: [ADDRESS] (а.с. 19-20 т. 1). Оцінювачем [PERSON] 20-21 жовтня 2016 року складений звіт № 2010.2/16 про оцінку вартості майна щодо нежитлових будівель літ. И-1, И1-1, И2-1, загальною площею 843,2 кв.м, ганки літ. И', И3, приямок літ. И2, пункт охорони літ. ИА-1, розташованих за адресою: [ADDRESS] , вартість майна визначена у 6 958 574,00 грн. (а.с. 21-23 т. 1). 07.11.2016р. начальник відділу примусового виконання рішень подав до Дніпропетровської філії ДП «Сетам» заявку на реалізацію нежитлових будівель літ. И-1, И1-1, И2-1, загальною площею 843,2 кв.м, ганки літ. И', И3, приямок літ. И2, пункт охорони літ. ИА-1, розташованих за адресою: [ADDRESS] , із стартовою ціною лота 6 928 574,00 грн. (а.с. 24-26, т. 1). Відповідно до протоколу № 218554 проведення електронних торгів від 12.12.2016р. з реалізації зазначеного майна за ціною 6 928 574,00 грн. торги не відбулися через відсутність допущених учасників торгів (а.с. 27, т. 1). У зв`язку із цим ДП «Сетам» знижено початкову ціну лоту до 80 % його вартості, але внаслідок відсутності допущених учасників торгів торги із початковою ціною лоту у розмірі 5 542,859,20 грн. також не відбулися, що підтверджується протоколом № 232011 проведення електронних торгів від 30.01.2017р. (а.с. 30, т. 1). Початкову ціну нежитлових будівель знижено до 70 % їхньої ринкової вартості та призначено електронні торги на 30.03.2017р. Згідно з протоколом № 246365 проведення електронних торгів від 30.03.2017р. торги не відбулися у зв`язку із відсутністю допущених учасників торгів (а.с. 33, т. 1). ПАТ «Банк Форум» 06.04.2017р. звернулося на адресу відділу примусового виконання рішень із заявою про залишення за собою нереалізованого майна, у якому вказав, що банк заявляє про використання свого права щодо придбання предмета іпотеки за ціною 4 850 001,80 грн. (початкова ціна реалізації на треті торги) шляхом заліку у відповідній частині своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. Звернуто увагу, що згідно із Законом України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. На підставі викладеного, просив державного виконавця оформити придбання ПАТ «Банк Форум» нерухомого майна за початковою ціною третіх прилюдних торгів 4 850 001,80 грн. шляхом часткового заліку забезпечених вимог в рахунок ціни майна та видати протокол і акт про проведення прилюдних торгів у відповідності до ст. 47 Закону України «Про іпотеку» та Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (а.с. 34-35 т. 1). Постановою державного виконавця від 18.04.2017р. зазначене майно вартістю 4 850 001,80 грн. передано ПАТ «Банк Форум» в рахунок погашення заборгованості за виконавчим листом № 412/13508/2012 від 27.03.2014р., про що 18.04.2017р. складено акт (а.с. 119-120, 121-122 т. 1). Направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд у своїй постанові виходив з таких мотивів. Відповідно до ч. 2 ст. 16 і ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу. Враховуючи те, що відчуження майна з торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (статті 203, 215 ЦК України). Оскільки, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016р. (далі - Порядок). Пунктом 2 розділу VII Порядку передбачено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Цим же пунктом Порядку передбачено, що організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Згідно із ч. 3 ст. 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Частиною п`ятою цієї ж правової норми встановлено, що не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Згідно із пунктом 1 розділу ІX Порядку не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється організатором на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження». У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється організатором на треті електронні торги за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження». Положеннями статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016р. № 2831/5 є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна. 12.12.2016р. були призначені торги по лоту № 182328 з реалізації арештованого майна, а саме предмета іпотеки: нежитлові будівлі, загальною площею 843,2 кв.м, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , однак у зв`язку із відсутністю допущених учасників торги не відбулися. Після того як електронні торги по лоту № 182328 не відбулись, було призначено другі електронні торги з реалізації того самого майна під номером лоту № 192235, однак у зв`язку із відсутністю допущених учасників торги не відбулися. Отже, після того як не відбулись другі електронні торги по лоту № 192235, було призначено треті торги з реалізації того самого майна під номером лоту № 203328, однак у зв`язку із відсутністю допущених учасників торги не відбулися. Прилюдні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 5 розділу V Порядку). Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ X Положення, стаття 34 Закону України «Про нотаріат»). Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені статтею 203 ЦК, саме на момент вчинення правочину. Не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинено. У зв`язку з цим судам необхідно правильно визначати момент вчинення правочину (статті 205-210, 640 ЦК України). Зокрема, не є укладеними правочини (договори) у яких відсутні встановлені законодавством умови, необхідні для їх укладення (відсутня згода за всіма істотними умовами договору; не отримано акцепт стороною, що направила оферту; не передано майно, якщо відповідно до законодавства для вчинення правочину потрібна його передача тощо). Згідно із статтями 210 та 640 ЦК України не є вчиненим правочин у разі нездійснення його державної реєстрації, якщо правочин підлягає такій реєстрації. Встановивши ці обставини, суд відмовляє в задоволенні позову про визнання правочину недійсним. Наслідки недійсності правочину не застосовуються до правочину, який не вчинено. Оскільки відповідно до частини 2 п. 1 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори, то неукладення договору, тобто його відсутність, не породжує цивільних прав та обов`язків, отже сам лише факт неукладення договору не порушує та не оспорює права і охоронювані законом інтереси сторін між якими не укладено договір. Вирішуючи спір про визнання прилюдних торгів недійсними, суду необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Порядку чи інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результат торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, судам слід виходити із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Задовольняючи позовні вимоги частково та визнаючи протоколи проведення електронних торгів недійсними, суди виходили із того, що не було здійснено належних повідомлень про такі торги, а також неправильно проведено уцінку майна, разом з тим, суди не встановили, яким чином такі обставини порушують права позивача за умов, коли електронні торги з реалізації арештованого майна не відбулися у зв`язку із відсутністю допущених учасників, а також чи буде ефективним вказаний спосіб захисту порушених прав для позивача за обставин, коли право власності на іпотечне майно перейшло до іпотекодержателя. Згідно із ч. 5 ст. 411 ЦПК України висновки суду касаційної інстанції, в зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи. Позивачка у позові посилалася на те, що у порушення вимог ст. 43 Закону України «Про іпотеку», Порядку №2831/5 ДП «Сетам» не опубліковало у місцевих друкованих ЗМІ інформацію про проведення електронних торгів, чим обмежило кількість учасників торгів, що призвело до неподання заявко для участі в торгах, тому вони не відбулися. А також не сповістило позивачку про день, час і місце проведення прилюдних торгів і про початкову ціну продажу майна. Через не проведення торгів початкова ціна майна, яка складала 6 928 574,00 грн. знизилася на 30% (до 4 850 001,80 грн., тобто на 2 078 573 грн.), чим порушений законний інтерес позивачки на погашення заборгованості як можна більшою вартістю майна. Пунктом 2 розділу VII Порядку передбачено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Цим же пунктом Порядку передбачено, що організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Згідно із ч. 3 ст. 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Частиною п`ятою цієї ж правової норми встановлено, що не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. На підтвердження виконання вимог Закону ДП «Сетам» надало копії газет, з яких видно, що ним опублікуванні повідомлення: лот № 182328 - випуск газети «Варіанти» № 43 від 21.11.2016р., випуск газети «Авізо» № 45 від 22.11.2016р. (а.с. 40-43, т. 2). лот № 192235 випуск газети «Авізо» № 1 від 10.01.2017р. і випуск газети «Наше місто» № 2 від 12.01.2017р. (а.с. 44 - 47 т. 2(. лот № 203328 випуск газети «Авізо» № 9 від 07.03.2017р. і випуск газети «Наше місто» № 10 від 09.03.2017р. (а.с. 48 - 51 т. 2). Згідно із п. 1 розділу І Порядку № 2831/15 веб-сайт реалізації майна (далі - Веб-сайт) - електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, повідомлення про безоплатну передачу конфіскованого майна, здійснюються реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах та торгах за фіксованою ціною, забезпечується доступ спостерігачів торгів та проводяться електронні торги та торги за фіксованою ціною. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. реєстраційний номер лота - номер лота, який формується автоматично системою реалізації майна при розміщенні інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною); У п. 1 розділу II Порядку № 2831/15 зазначено, що датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Як видно з протоколів електронних торгів та інших матеріалів справ, майну, яке передавалося на реалізацію присвоєні номери лотів №№ 182328, 192235, 203328, з чого слідує, що ДП «Сетам» були розміщені інформаційні повідомлення про електронні торги. Та обставина, що позивачка не була обізнана про їх проведення не є доказом відсутності таких повідомлень. У матеріалах справи наявні листи ДП «Сетам», адресовані Віддлу примусового виконання рішень, ПАТ «Банк Форум» і [PERSON] , якими повідомляється про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна: лист № 6278/18-18-16 від 21.11.2016р. по лоту № 182328; лист№ 80/18-18-17 від 10.01.2017р. по лоту № 192235 лист № 1870/18-18-17 від 09.03.2017р. по лоту № 203328 (а.с. 37 39 т. 2). Згідно зі ст. 44 Закону України «Про іпотеку» (у редакції на момент проведення торгів) у прилюдних торгах мають право брати участь фізичні і юридичні особи, які сплатили гарантійний внесок і можуть відповідно до закону бути покупцями нерухомого майна, що реалізується. Розмір гарантійних внесків не може перевищувати 5 відсотків початкової ціни продажу предмета іпотеки. Учасники прилюдних торгів підлягають реєстрації організатором прилюдних торгів. Реєстрація припиняється не раніше ніж за одну годину до початку прилюдних торгів. Для цілей реєстрації учасник надає організатору прилюдних торгів документ, що посвідчує його особу, заяву про участь у торгах, документ, що підтверджує сплату гарантійного внеску. Під час проведення реєстрації учасник прилюдних торгів отримує картку із зазначенням його порядкового номера, згідно з яким цей учасник бере участь у торгах. Стаття 45 Закону регулює порядок проведення прилюдних торгів. Прилюдні торги проводяться прозоро. Прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною. Якщо жоден учасник не зареєструвався або у разі якщо предмет іпотеки не був проданий, прилюдні торги визнаються такими, що не відбулися. За результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. З аналізу норм ст.ст. 44, 45 закону видно, що відсутність інформації про повідомлення (сповіщення) боржника (іпотекодавця) про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна не є підставою для зупинення торгів, або їх відкладення. Означене не є також підставою визнання торгів такими, що не відбулися. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної у постанові від 18.11.2015р. у справі № 6-1884цс15, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Стосовно уцінки майна. Позивачка вказує на порушення ДП «Сетам» вимог ч. 5 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», згідно із якою не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється на треті електронні торги за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. Згідно з абз. 2 ч. 1 розділу IX Порядку №2831/15 не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється Організатором на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження». Вважала, що при розгляді питання правомірності проведення електронних торгів, застосуванню підлягають норми Закону України «Про виконавче провадження». Однак суд не погоджується з тим, що до правовідносин з реалізації предмета іпотеки застосовуються положення ч. 5 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження». Як установлено, ДП «Сетам» перед початком других електронних торгів уцінило майно до 80% його вартості та визначило ціну у розмірі 5 542 859,20 грн. (а.с. 29 т. 1), перед початком третіх електронних торгів ДП «Сетам» уцінило майно до 70% його вартості та визначило ціну у 4 850 001,80 грн. (а.с. 32 т. 1). Частиною 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» (у редакції на момент спірних правовідносин) іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Згідно із ч. 1 ст. 38 зазначеного Закону якщо рішення суду або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідне застереження в іпотечному договорі) передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві, іпотекодержатель зобов`язаний за 30 днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані у встановленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свій намір укласти цей договір. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед такими особами за відшкодування завданих збитків.. Відповідно до ст. 41 Закону реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» з дотриманням вимог цього Закону. Стаття 49 Закону України «Про іпотеку» визначає права та обов`язки іпотекодержателя у разі визнання прилюдних торгів такими, що не відбулися Згідно із ч. 1 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Відповідно до ч. 2 ст. 49 цього Закону якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості майна. Тобто, при реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах слід керуватися спеціальним Законом України «Про іпотеку», що прямо вказано у ч. 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», який застосовується для реалізації іншого реалізація арештованого майна (ч. 1 ст. 61 Закону). Таким чином, ДП «Сетам» здійснивши уцінку майна перед другими і третіми торгами до 80 і до 70 відсотків відповідно, діяло у відповідності до норми ч. 2 ст. 49 спеціального Закону України «Про іпотеку». Тому відсутні порушення з боку ДП «Сетам» при проведенні електронних торгів. Відповідно до ч. 6 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду. Згідно з ч. 7 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо стягувач протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця письмово не заявив про своє бажання залишити за собою нереалізоване майно, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові. За відсутності у боржника іншого майна, на яке може бути звернено стягнення, виконавчий документ повертається стягувачу без виконання. Відповідно до ч. 8 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо стягувач виявив бажання залишити за собою нереалізоване майно, він зобов`язаний протягом 10 робочих днів з дня надходження від виконавця відповідного повідомлення внести на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби або рахунок приватного виконавця різницю між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на його користь, якщо вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. За рахунок перерахованих стягувачем коштів оплачуються витрати виконавчого провадження, задовольняються вимоги інших стягувачів та стягуються виконавчий збір і штрафи, а залишок коштів повертається боржникові. Стягувач у виконавчому провадженні № 4664107 ПАТ «Банк Форум» скористався своїм правом придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про іпотеку», протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися. Отже, суд доходить висновку, що дії відповідача ДП «Сетам» щодо реалізації іпотечного майна позивача шляхом заліку забезпечених вимог іпотекодержателя ПАТ «Банк Форум» в рахунок ціни майна, відповідають вимогам Законів України «Про виконавче провадження» та «Про іпотеку». Суд не приймає посилання відповідачки, наведені у поясненнях (а.с. 208 - 212 т. 2) про те, що спірних правовідносин застосовуються правила проведення прилюдних торгів встановлені Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженим Наказ Міністерства юстиції України 27.10.1999р. № 68/5, оскільки указаний наказ утратив чинність на підставі Наказу Міністерства юстиції № 2710/5 від 22.12.2015р. - з 29.12.2015р. У Постанові від 14.05.2020р. по справі № 903/69/18 Верховний Суд у складі палати для розгляду справ про банкрутство касаційного господарського суду, проаналізувавши наведені норми ст.ст. 45, 49 Закону України «Про іпотеку», судова палата дійшла висновку, що правовим наслідком реалізації іпотекодержателем цього права є не продаж йому предмета іпотеки, а припинення забезпеченого іпотекою зобов`язання шляхом заліку вимог в рахунок ціни майна. Враховуючи те, що електронні торги з реалізації предмета іпотеки, що проводилися 12.12.2016р., 30.01.2017р. і 30.03.2017р. за трьома лотами оголошено такими що не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів, їх призначення відповідачем - ДП «Сетам», то це не вплинуло на результати проведення електронних торгів. З огляду на те, що відповідно до протоколів проведення електронних торгів від 21.12.2016р., від 30.01.2017р., від 30.03.2017р. електронні торги з реалізації предмета іпотеки оголошено такими що не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів, та за результатами проведення спірних електронних торгів державним виконавцем не складався акт про реалізацію предмета іпотеки, а відтак і правочин, який може бути визнаний судом недійсним не укладався, суд відмовляє в задоволені позовних вимог позивача про визнання недійсними та скасування протоколів електронних торгів. Відповідно до акта про передачу майна стягувачу від 18.04.2017р. у виконавчому провадженні № 4664107 з виконання виконавчого листа від 27.02.2014р. № 412/13509/2012, виданого Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська на виконання рішення цього ж суду від 15.10.2013р. за позовом ПАТ «Банк Форум» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, іпотечне майно передано у власність ПАТ «Банк Форум» за початковою ціною третіх електронних прилюдних торгів, проведених 30.03.2017р. в розмірі 4 850 001,80 грн. шляхом надання банку права, передбаченого ч. 1 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» щодо придбання предмета іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна внаслідок таких що не відбулись третіх прилюдних електронних торгів з реалізації зазначеного майна. Як було вказано, згідно із ч. 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Відповідно до ч. 1 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Державний виконавець, складаючи акт про передачу майна стягувачу від 18.04.2017р. за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, діяв у межах своїх повноважень, відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», спрямованих на примусове виконання судового рішення, не порушуючи прав боржника. Предметом позовних вимог у справі є вимоги позивачки про визнання недійсними і скасування протоколів проведення електронних торгів, які не відбулися. Відповідно до ч. 1 ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно з приписами ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Статтею 203 ЦК України визначені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (частина 1); особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності (частина 2) тощо. Частиною 1 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 цього Кодексу. Отже, наведеними нормами визначені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, та загальні підстави недійсності правочину, за яких цей правочин може бути визнаний недійсним, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність (оспорюваний правочин) (частина 3 статті 215 ЦК України). Згідно зі ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. При вирішенні позову про визнання недійсним оспорюваного правочину враховуються загальні приписи статей 3, 15, 16 ЦК України. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене та в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулося. Крім того, вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків та, у разі задоволення позовних вимог, зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. При цьому невідповідність правочину актам законодавства як підстава його недійсності повинна ґрунтуватися на повно та достовірно встановлених судами обставинах справи про порушення певним правочином (чи його частиною) імперативного припису законодавства. Саме по собі відступлення сторонами від положеннь законодавства, регулювання їх іншим чином не свідчить про суперечність змісту правочину цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Таким чином, для визнання недійсним у судовому порядку правочину необхідно встановити, що правочин не відповідає вимогам закону. При цьому, вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити, чи відбулося порушення вимог Порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи порушено права і законні інтереси позивача, який оспорює результати електронних торгів. Суд, беручи до уваги вимоги ч. 5 ст. 411 ЦПК України про те, що висновки суду касаційної інстанції, в зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи, ще раз звертає увагу позивачки на те, що у своїй постанові Верховний Суд указав, що не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинено. Наслідки недійсності правочину не застосовуються до правочину, який не вчинено. Як установлено судом, за результатами оголошених торгів вони не відбулися і правочин учинений не був, державна реєстрація правочину, предметом якого є нерухоме майно, також не відбулася, а за результатами непроведених торгів ПАТ «Форм Банк» реалізував своє право іпотекодержателя не на продаж йому предмета іпотеки, а припинення забезпеченого іпотекою зобов`язання шляхом заліку вимог в рахунок ціни майна. Однак позивачка оспорює саме протоколи електронних торгів, які не призвели до укладення правочину, на підставі яких майно вибуло з її володіння, не оспорює дії банка щодо припинення забезпеченого іпотекою зобов`язання шляхом заліку вимог в рахунок ціни майна, не пред`являє окремих вимог до банка, який учинив такий залік. Під час розгляду справи судом не встановлено порушення вимог Законів України «Про виконавче провадження», «Про іпотеку», Порядку № 2831/5, на які посилалася позивачка, під час проведення електронних торгів, а тому відсутні й підстави для висновку про те, що порушення вплинули на результати електронних торгів і вони призвели до порушення прав і законних інтересів позивачки. З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що позовні вимоги [PERSON] до ДП «Сетам», відділу примусового виконання рішень про визнання недійсними та скасування протоколів проведення електронних торгів електронних торгів не підлягають задоволенню. Обговорюючи питання розподілу судових витрат на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позивачці відмовлено у задоволенні позовних вимог, судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в сумі 2 560,00 грн. (а.с. 36 т. 1) з відповідачів не стягуються. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed