Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-15 00:00:00

28.12.2017 позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, який 07.06.2019 уточнив. З урахуванням уточнених позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 9253,05 грн, моральну шкоду у розмірі 5000 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є власником квартири [ADDRESS] . На його квартирою розташована квартира [ADDRESS] , яка належить [PERSON] 24.11.2017 з вини відповідача сталось залиття квартири, 25.11.2017, 27.11.2017 з вини відповідача знову трапилось залиття квартири. 28.11.2017 відбулось комісійне обстеження квартири та був складений акт. В результаті залиття квартири були пошкоджені стеля та частина стіни на кухні, у ванній кімнаті, туалетній кімнаті. Відповідно до висновку експерта вартість ремонтно- будівельних робіт складає 4198 грн, за проведення експертизи позивачем сплачено 5005,50 грн. Також позивач зазначає, що у наслідок залиття квартири йому була спричинена моральна шкода, через те, що відповідач відмовилась у добровільному порядку відшкодувати матеріальну шкоду, зухвало- зневажлива поведінка відповідача похитнула його віру у добропорядних людей. Позивача дуже турбувало те, що вода, яка текла з квартири [PERSON] протягом трьох днів, може призвести до утворення грибка та цвілі. Особливі моральні страждання викликає те, що на передодні свят: Різдва Христова, Нового року його приміщення залишаються у непридатному стані. 06.03.2018 відповідачем подано відзив на позов, у якому зазначено, що акт про залиття квартири складено з порушенням діючого законодавства і не може підтверджувати факт залиття. Не підтверджено, що саме її дії призвели до залиття квартири [ADDRESS] , оскільки в її квартирі відсутні сліди залиття, матеріальна та моральна шкода нічим не підтверджується і взагалі вона не має жодного відношення до залиття квартири і вважає, що позов [PERSON] , є безпідставним (а.с.22-24). Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просив задовольнити, з підстав зазначених у позовній заяві. Відповідач та його представник у судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи повідомлені належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не сповістили. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача, так як остання, була обізнана про розгляд справи, не вживала заходів для явки до суду, її поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи. Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного: Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] , на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] . 24.11.2017,25.11.2017та 27.11.2017 відбулося залиття квартири [ADDRESS] , з вище розташованої квартири [ADDRESS] (а.с.10). 28.11.2017 інженером відділу обслуговування КП «Жилкомсервіс», майстром КП «ХТМ», бухгалтером дільниці №43 КП «Жилкомсервіс» буцло складено акт обстеження, з якого вбачається, що під час комісійного обстеження було встановлено, що трапилось залиття квартири [ADDRESS] , так як при візуальному огляді виявлені руді сухі сліди залиття та стелі та на стінах в кухні, ванній та туалетній кімнаті. Залиття трапилось через халатне ставлення мешканців квартири 6 зазначеного будинку (а.с.11). На підтвердження залиття квартири позивачем також надано висновок, складений ДОП СП Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області, відповідно до якого 25.11.2017 та 27.11.2017 до Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява [PERSON] , в якій він просить вжити заходів до власників квартири, які затоплюють його квартиру. Опитана [PERSON] повідомила, що вона є власницею квартири, у якій на даний час, за договором оренди, мешкають квартиранти. Також повідомила, що у квратирантів трапилась аварійна ситуація, а саме потік стояк, у результаті чого вони затопили сусідів. (а.с.14). З листа начальника управління по ТО ВДС комплексу «Харківводовідведення» вбачається, що з приводу виїзду аварійних бригад за адресою [ADDRESS] повідомлено, що 25.11. та 27.11 2017 на диспетчерську комплексу «Харківводовідведення» надійшло дві заявки про залиття з вищеразтошованої квартири. При виїзді аварійних бригад 25.11. 2017 та 28.11.2017 встановлено, що внутрішньо будинкові мережі водопостачання та водовідведення знаходяться у технічно справному стані. Залиття імовірно трапилось через несправність внутрішньоквратирної розводки (а.с.34). З висновку експерта за результатами судової будівельно- технічної експертизи №325 від 03.04.2019 вбачається, що приміщення квартири [ADDRESS] , яка належить позивачу [PERSON] , має пошкодження, які виникли внаслідок залиття 24,25 та 27 листопада 2017. Вартість ремонтно - будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , яке належить [PERSON] , на час складання висновку складає 4198 грн (а.с.72-84). З наданої позивачем квитанції вбачається, що останнім було сплачено за проведенян експертизи суму у розмірі 5005,50 грн (а.с.96). Частиною 1 ст. 322 ЦК України - власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За правилами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведеного убачається, що обов`язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди. Враховуючи вищевикладене, в судовому засіданні доведено, що саме з вини відповідача відбулось залиття квартири позивача, тому спричинена матеріальна шкода підлягає стягненню на користь позивача в розмірі визначеного висновком експерта. Крім того, з позову вбачається, що в результаті винних дій відповідачів, позивачу була завдана моральна шкода, що полягала у душевних стражданнях, яких [PERSON] зазнав у зв`язку з пошкодженням належного йому майна, саме: змінився уклад життя, він був змушена докладати додаткові зусилля до відновлення колишнього укладу життя, переніс у зв`язку з залиттям квартири душевні переживання та незручності. Відповідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із нищенням чи пошкодженням її майна. Як роз`яснено у п.5 постанові Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Приймаючи до уваги тривалий період та кількість залиттів, які підтверджуються належними доказами (актами), свідчить про систематичність нанесення моральних страждань позивачу. За таких обставин, суд приходить до висновку, що враховуючи характер завданої шкоди, глибину та тривалість фізичних та душевних страждань позивача, наявність та тривалість вимушених змін у його життєвих та виробничих стосунках, приймаючи до уваги, що відповідач не відшкодував витрати, завдані залиттям квартири, чим також заподіяв моральні страждання позивачу з врахуванням тих зусиль, які він приклав для організації свого життя, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає достатнім і необхідним стягнути з відповідачв в рахунок відшкодування моральної шкоди 1500 грн на користь позивача. Приписами ст. 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням експертів. ХНДІСЕ ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса, на виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 06.12.2018, проведено експертно будівельно- технічне дослідження. Відповідно до квитанції вартість зазначеного дослідження складає 5005,50 грн, яка була сплачена позивачем [PERSON] , що підтверджується квитанцією №0.0.1259393316.1. Відповідно до ст. 141 ЦПК України зазначені судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. При зверненні до суду позивачем не було сплачено судовий збір, на підставі п.10 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Судовий збір підлягає стягненню з відповідача в дохід держави, що відповідає приписам ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved