Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-28 00:00:00

28.08.2018\~р.\~ [PERSON] \~через свого\~представника -\~опікуна [PERSON] \~звернувся з\~позовом до\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~про визнання\~права власності 5/8 частини квартири [ADDRESS] , витребування вказаного майна з чужого незаконного володіння та вселення до квартири. Позов обгрунтований тим, що опікун недієздатного [PERSON] [PERSON] , дізнавшись про смерть батька позивача [PERSON] та його рідних бабусі та діда [PERSON] та [PERSON] , звернулася до нотаріуса для оформлення спадкових прав на належну його батьку [PERSON] 1/4 частину квартири [ADDRESS] , у порядку спадкування за законом. Також він успадкував за правом представлення після смерті свого батька [PERSON] 3/8 частин вищевказаної квартири, яка залишилася після смерті його баби [PERSON] . Крім того, під час оформлення спадкових прав позивач дізнався про те, що його бабуся за життя залишила заповіт на ім`я [PERSON] та [PERSON] , які після смерті бабусі звернулися до суду для визнання права власності на спадкове майно. Успадковане [PERSON] майно незаконно поза його волею вибуло з його володіння до відповідачів на підставі договорів дарування. 30.08.2018 р. провадження у справі відкрито ухвалою судді Виноградової Н.В.. 05.12.2018 р. згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судова справа, у зв`язку з знаходженням судді на лікарняному, передана в провадження судді Середи І.В.. 04.12.2018 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, за змістом якого відповідач просив відмовити у задоволенні позову, вказуючи на те, що позивач не надає доказів, підтверджуючих заявлені вимоги, зокрема, не надано доказів, які підтверджують ту обставину, що позивач звертався до нотаріальної контори за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно, як це передбачено положеннями ст.1297 ЦК України. Нотаріальний порядок оформлення права на спадщину регулюється нормами ст.86 ЦК України та Законом України «Про нотаріат». Спадкування майна, що залишилося після смерті [PERSON] здійснюється за заповітом. У разі спадкування за законом, [PERSON] належав би до першої черги спадкування та був би єдиним спадкоємцем після смерті своєї матері і успадкував би належне їй майно. Відповідач вважає, що лише особисто [PERSON] (батько позивача) і лише за умови, якщо був би живий на час відкриття спадщини, мав би право на спадкування обов`язкової частини після смерті матері, як непрацездатний син. 06.12.2018 р. у справі призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 04.03.2019 р. закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. У зв`язку зі смертю [PERSON] 23.12.2013 р., судом 18.09.2019 р. ухвалою без виходу до нарадчої кімнати до участі у справі залучено її правонаступника - Одеську міську раду, оскільки після смерті відповідача з заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, і її син [PERSON] (відповідач у справі) не вчиняв дій щодо прийняття спадщини. В судовому засіданні представник позивача повністю підтримала позов та просила його задовольнити, вказуючи на те, що вказані в позові факти вже були встановлені судами, раніше прийняте рішення було скасовано через те, що до участі у справі не було залучено іншу сторону договору. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] в засідання не з`явилися, звернулися з заявами про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобами. Оскільки вказаними учасниками докази поважності їх відсутності не надано, тому судом відмовлено в заявлених клопотаннях. Раніше в засіданні відповідач [PERSON] та його представник заперечували проти задоволення вимог, вказуючи на те, що позивач не надав доказів в підтвердження своїх доводів, відсутні відомості про оформлення права на спадщину. Лише якби батько був живий, то він би зміг успадкувати майно після своєї матері. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] та Одеська міська рада в засідання не з`явилися і з заявами про відкладення розгляду справи не зверталися. Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню. Судом на підставі представлених позивачем доказів встановлено наступне. На підставі свідоцтва про право власності на житло від 27.05.1994 року встановлено, що власниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до частин першої, другої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).\~Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. \~Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна (частина перша, друга статті 357 ЦК України). Частиною першою статті 368 ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Отже, частки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] були рівними, по 1/3 частині у кожного. [INFO] помер [PERSON] [INFO] помер [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , яка за життя залишила заповіт на ім`я [PERSON] та [PERSON] .. Рішенням Київського районного суду м.Одеси від 26.06.2004 р. позивача [PERSON] визнано недієздатним, а рішенням того ж суду від 27.10.2014 р. призначено опікунів [PERSON] та [PERSON] .. Як видно із свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 19.04.1978 року Волковиським міськвідділом ЗАГС Гродненської області, [PERSON] є сином [PERSON] . Згідно з постановою приватного нотаріуса Лічман І.М. від 05.09.2014 р., [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо майна після смерті батька у зв`язку з невизначення часток кожного співвласника в квартирі. 17.09.2014 року апеляційним судом Одеської області було прийнято рішення у справі за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] про визначення розміру часток у спільній сумісній власності та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом. Як видно із його змісту, рішенням Суворовського районного суду м.Одеси від 18.09.2008 року вказаний позов було задоволено, суд визнав розмір часток співвласників [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у спільній сумісній власності - кв. [ADDRESS] ; встановив факт прийняття спадщини [PERSON] після смерті [PERSON] і [PERSON] ; визнав за позивачами право на спадщину, на вказану квартиру по 1/2 частині, за кожною, яка відкрилася після смерті [PERSON] .. За результатами розгляду апеляційної скарги [PERSON] , яка діяла в інтересах недієздатного [PERSON] , апеляційним судом рішення Суворовського районного суду м.Одеси скасовано, в позові відмовлено. Під час прийняття вказаного рішення апеляційним судом Одеської області було встановлено, що [PERSON] і [PERSON] звернулися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , але їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки не була визначена частка спадкодавця у спадковому майні. Згідно з нормами ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. 15.05.2009 року укладено договір дарування, за яким [PERSON] подарувала [PERSON] 1/2 частину квартири [ADDRESS] (а.с.24). 08.12.2010 р. було укладено договір дарування, за яким [PERSON] подарувала \~ [PERSON] 1/2 частину спірної квартири (а.с.22) 29.07.2011 року між [PERSON] та\~ [PERSON] укладено договір дарування 1/2 частини спірної квартири (а.с.23) . Як видно із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 25.12.2013 р. відділом ДРАЦС у м.Одесі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, [PERSON] (відповідач, та спадкоємець за заповітом після [PERSON] ) померла [INFO] .. Відповідно до листа Суворовської державної нотаріальної контори у м.Одесі, за даними Спадкового реєстру спадкова справа до майна [PERSON] відсутня. У грудні 2014 року [PERSON] , діючи від імені та в інтересах недієздатного [PERSON] , звернулася до Суворовського районного суду м.Одеси з позовом до [PERSON] , [PERSON] (справа №523/19526/14) та згідно з вимогами просила: визнати недійсним договір дарування від 15 травня 2009 року, посвідчений державним нотаріусом Четвертої Одеської державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі за № 3-471, за яким [PERSON] подарувала [PERSON] 1/2 частину квартири [ADDRESS] ; \~визнати недійсним договір дарування від 08 грудня 2010 року, посвідчений державним нотаріусом Першої Одеської державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі за № 7-2897, за яким [PERSON] подарувала \~\~\~\~ [PERSON] 1/2 частину спірної квартири; визнати недійсним договір дарування від 29 липня 2011 року, посвідчений державним нотаріусом Першої Одеської державної нотаріальної контори та зареєстрований в реєстрі за № 7-1565, за яким [PERSON] подарувала\~\~\~ [PERSON] 1/2 частину спірної квартири; скасувати запис про державну реєстрацію права власності за [PERSON] та [PERSON] на вищевказану квартиру; визнати право власності на 1/4 частину спірної квартири за \~ [PERSON] ; витребувати 1/4 частину спірної квартири на користь [PERSON] ; визнати право власності на 3/8 частин спірної квартири за [PERSON] ; витребувати 3/8 частин спірної квартири на користь [PERSON] . Рішенням Суворовського районного суду міста Одеси від 02 липня 2015 року у вказаній справі позов [PERSON] , задоволено частково. Визнано за [PERSON] право власності на спадкове майно у вигляді 1/4 частини квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті [INFO] його батька [PERSON] . Визнано за [PERSON] право власності на спадкове майно у вигляді 3/8 частин вказаної квартири у порядку спадкування за правом представлення після смерті [INFO] його баби [PERSON] . Витребувано у [PERSON] на користь [PERSON] 1/8 та 3/16 частини квартири. Витребувано у [PERSON] на користь [PERSON] . 1/8 та 3/16 частини квартири. Скасовано запис про державну реєстрацію права власності [PERSON] на 5/16 частин квартири. Скасовано запис про державну реєстрацію права власності [PERSON] на \~\~5/16 частин квартири. В іншій частині позовних вимог відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 23 грудня 2015 року апеляційну скаргу [PERSON] відхилено, а рішення Суворовського районного суду міста Одеси від 02 липня 2015 року залишено без змін. Рішенням апеляційного суду Одеської області від 27 вересня 2016 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено, рішення Суворовського районного суду міста Одеси від 02 липня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду Одеської області від 23 грудня 2015 року скасовано і ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. 23.05.2018 р. Верховний Суд своєю постановою касаційну скаргу\~ [PERSON] , яка діє від імені та в інтересах недієздатного [PERSON] ,\~залишив без задоволення, рішення апеляційного суду Одеської області від 27 вересня 2016 року\~залишив без змін. Отже, судом встановлено, що рішення Суворовського районного суду міста Одеси від 02 липня 2015 року скасовано. Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. \~Часом відкриття\~спадщини є\~день смерті\~особи або\~день з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46\~цього Кодексу). Згідно з частиною першою статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Згідно з частиною першою статті 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Відповідно до вимог ч.1 ст.1266 ЦПК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. За нормами\~ч.1,\~3\~ст.1268\~ЦК України спадкоємець\~за заповітом\~чи за\~законом має\~право прийняти\~спадщину або\~не прийняти\~її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою\~-\~четвертою статті 1273 цього Кодексу (ч.4 ст.1268 ЦК ). Відповідно до вимог ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до\~вимог ст.80\~ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до\~вимог ст.15\~ЦК України кожна\~особа має\~право на\~захист свого\~цивільного права\~у разі\~його порушення,\~невизнання або\~оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з\~нормами ч.1\~та ч.2\~ст.16\~ЦК України кожна\~особа має\~право звернутися\~до суду\~за захистом\~свого особистого\~немайнового або\~майнового права\~та інтересу. Серед\~способів захисту\~цивільних прав\~та інтересів\~визначено: визнання\~права; визнання\~правочину недійсним; припинення\~дії,\~яка порушує\~право; відновлення становища, яке існувало до порушення. Статтею 392 ЦК\~встановлено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Статтею 387 ЦК України\~визначено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Відповідно до ч.3\~ст. 388 ЦК України, якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках. За нормами ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не погоджується з твердженням представника позивача щодо встановлення всіх обставин на підставі рішень судів, оскільки раніше прийняті рішення були скасовані, до участі у справі було залучено іншого спадкоємця, яка раніше не приймала участі у розгляді справ і вимоги до неї не заявлялися, тому всі обставини, пов`язані з встановленням права на спадкування мають бути з`ясовані повно та об`єктивно на підставі належних та допустимих доказів. Рішення суду не може грунтуватися на припущеннях. Суду не було надано відомостей щодо звернення представника позивача з заявою про прийняття спадщини, а з постанови нотаріуса це питання не можливо з`ясувати. Крім того, суду не надано доказів для з`ясування розміру частки в квартирі, яка залишилася після спадкодавця [PERSON] .. Як видно з тексту заповіту, вона заповідала все майно, тоді як в матеріалах справи відсутні відомості про дату звернення спадкоємців з заявами про прийняття спадщини, чи було оформлено право спадкування і в яких частинах. Не надано також інформації, чи відкривалася спадкова справа після смерті чоловіка [PERSON] , а діда позивача - [PERSON] , для з`ясування відомостей про розмір частки, успадкованої дружиною та сином. Докази родинних стосунків між співвласниками квартири для встановлення родинних стосунків зі спадкодавицею [PERSON] також відсутні. Враховуючи те,\~що \~представником при\~зверненні \~до суду\~28.08.2018\~р.\~не надано\~доказів \~на підтвердження\~заявлених вимог\~про визнання\~права на\~спадкове майно\~в розмірі\~5/8\~ частин\~спірної квартири,\~і в\~наступному з\~клопотанням про\~їх витребування\~вона не\~зверталася,\~тому \~суд вважає,\~що позов\~не підлягає\~задоволенню у\~зв`язку\~з недостатністю\~наданих доказів.\~При цьому,\~необхідно звернути\~увагу,\~що вимоги\~про вселення\~є передчасними,\~оскільки право\~на вселення\~в квартиру\~є похідним\~від права\~власності. \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed