overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-01 00:00:00

27 червня 2018 року [PERSON] звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області із зазначеним позовом до [PERSON] Свої вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що [PERSON], [INFO], є її та відповідача донькою та у теперішній час проживає з нею. Посилаючись на те, що відповідач матеріальної допомоги на утримання дитини не надає, не бере участі у її утриманні та добровільної угоди про сплату аліментів між ними не досягнуто, позивачка просила стягнути на її користь з відповідача аліменти у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) на утримання їхньої доньки щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27 червня 2018 року і до досягнення дитиною повноліття. Позивачка в судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Крім того, зазначила, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач в судове засідання не з'явився, викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, в силу ч. 11 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Суд на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи згоду позивачки і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, суд дійшов такого. [PERSON], [INFO], є донькою позивачки і відповідача, у теперішній час проживає разом із позивачкою. Зазначені обставини підтверджуються дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами, а саме свідоцтвом про народження дитини [NUMBER] (а.с.7). Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її батька і (або) у твердій грошовій сумі. Частиною 2 ст. 182 СК України передбачено, що мінімальний розмір аліментів не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно зі ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову. Таким чином, суд вважає вимоги позивачки обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, на підставі ст. 180 та ст. 191 СК України. Крім цього, у порядку, передбаченому ч. 6 ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача в дохід держави судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп., від сплати якого при зверненні до суду із цим позовом позивачка була звільнена. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-09 00:00:00

27 червня 2018 року [PERSON] звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області із позовною заявою до [PERSON] Свої вимоги обґрунтовувала тим, що вона перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому 11 червня 2005 року Дмитрівською сільською радою Очаківського району Миколаївської області актовий запис № 3. Від шлюбу з відповідачем мають двох малолітніх дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Посилаючись на те, що сімейні стосунки припинені, сумісне господарство не ведеться понад шість років, через втрату почуття взаємної поваги та любові та що шлюб між ними фактично розпався, просила розірвати їхній з відповідачем шлюб та залишити їй прізвище [PERSON]. Позивачка в судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій крім того, зазначила, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі та просила віднести судові витрати на її рахунок. Відповідач в судове засідання не з'явився, викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, в силу ч. 11 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи згоду позивачки і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим провести заочний розгляд справи. Дослідивши письмові докази, суд дійшов наступного. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 11 червня 2005 року Дмитрівською сільською радою Очаківського району Миколаївської області актовий запис № 3. Зазначений факт підтверджується дослідженим у судовому засіданні повторним свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а. с. 5). Від шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], що підтверджується дослідженими у судовому засіданні копіями їх свідоцтв про їх народження серії [NUMBER] та серії [NUMBER] (а.с. 6-7). Причинами розпаду сім'ї стала втрата взаємної поваги та любові між подружжям, сімейні стосунки між ними фактично припинені понад шість років, сумісне господарство не ведуть. Враховуючи викладене, суд вважає, що шлюб, укладений між сторонами, фактично розпався, та що за зазначених обставин їх подальше сумісне життя і збереження сім'ї є неможливим, тому, в силу ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, вимоги позивачки про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Судові витрати, суд відносить на рахунок позивачки. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-01 00:00:00

27\~червня 2018\~року [PERSON] звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області із позовною заявою до [PERSON] Свої вимоги обґрунтовувала тим, що вона перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому 25 жовтня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Очаківського міськрайонного управління юстиції Миколаївської області. Від шлюбу з відповідачем мають малолітню доньку [PERSON], [INFO]. Посилаючись на те, що одруження з відповідачем виявилось невдалим, вони втратили почуття взаємної поваги та любові, сімейні стосунки між ними припиненні, сумісне господарство не ведуть, просила розірвати їх з відповідачем шлюб та відновити їй дошлюбне прізвище Золотухіна. Позивачка в судове засідання не з'явилася, справу просила розглядати за її відсутності, про що вказала в позовній заяві. Крім того, в ній зазначила, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, у порядку, передбаченому ч. 6 ст. 128 ЦПК України, до суду не з'явився, про причини своєї неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності суду не подавав. Суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи згоду позивачки і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим провести заочний розгляд справи. Дослідивши письмові докази, суд дійшов наступного. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 25 жовтня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Очаківського міськрайонного управління юстиції Миколаївської області, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 186. Зазначений факт підтверджується дослідженим у судовому засіданні свідоцтвом про шлюб серії І-ФП № 109727(а.\~с.\~8). Від шлюбу сторони мають малолітню доньку\~[PERSON],\~[INFO],\~що підтверджується дослідженою у судовому засіданні копією свідоцтва про народження серії І-ФП\~№ 224431\~(а.\~с.\~9). Причинами розпаду сімї стала втрата взаємної поваги\~та любові між\~подружжям, відсутність\~матеріальної підтримки\~зі сторони\~відповідача, сімейні стосунки між ними фактично припинені, сумісне господарство не ведуть. Враховуючи викладене, суд вважає, що шлюб, укладений між сторонами, фактично розпався, та що за зазначених обставин їх подальше сумісне життя і збереження сімї є неможливим, тому, в силу ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, вимоги позивачки про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Судові витрати, суд відносить на рахунок позивачки. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-20 00:00:00

27 червня 2018 року [PERSON] звернулася з позовною заявою до [PERSON], якою просила розірвати зареєстрований шлюб із відповідачем. Вказувала, що перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі з 2008 року. Подружжя від шлюбу дітей не має. Подружні відносини припинились в зв'язку зі втратою поваги, взаєморозуміння, різних поглядів на життя, спільного господарства не ведуть. 17 липня 2018 року Ухвалою суду було прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами загально позовного провадження. Від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала. Від відповідача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав. Дослідивши надані докази, суд встановив таке. [PERSON] та [PERSON] перебувають в зареєстрованому шлюбі з 26.09.2008 року. Подружжя від шлюбу дітей не має. Подружні відносини між сторонами припинені, спільного господарства вони не ведуть. Сім'я припинила своє існування остаточно, подальше її збереження неможливе. Майновий спір не заявлявся. Відповідно до ч. 1 ст. 21 Сімейного кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Згідно ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З'ясувавши фактичні взаємини між подружжям, суд доходить висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін, а тому шлюб між сторонами потрібно розірвати. Відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-07 00:00:00

27 червня 2018 року до Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. На обґрунтування вимог [PERSON] посилається на те, що 03.08.2006р. між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області, про що складений актовий запис за № 655. Під час спільного шлюбу у них народились син [PERSON], [INFO], та донька [PERSON], [INFO]. З грудня 2015 року між сторонами склалися неприязні відносини, збереження шлюбу з відповідачем та примирення вважає неможливим, тому,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-03 00:00:00

27 червня 2018 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] , Недогарківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області - про визнання протиправним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення. В своїй позовній заяві позивач вказувала, що вона працює в Недогарківській загальноосвітній школі І-ІІІІ ступенів Недогарківської сільської ради на посаді директора. Наказом начальника відділу освіти, культури, спорту та туризму виконавчого комітету Недогарківської сільської ради Крівченко Л .В. № 23-к від 30 березня 2018 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » на неї було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани. Підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності, яка зазначена в наказі: «Директор Недогарківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Недогарківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області [PERSON] не повідомила безпосередньо і своєчасно начальника відділу освіти, культури, спорту та туризму [PERSON] про нещасний випадок, який стався 13.03.2018 р. на уроці фізкультури з ученицею 9 класу [PERSON] . Надати письмове пояснення відмовилася. Своїми діями [PERSON] порушила пункт 3.17.1 посадової інструкції директора Недогарківської загальноосвітньої школи. Враховуючи викладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-15 00:00:00

27 червня 2018 року позивач звернувся до суду з вимогами до відповідача. Просить визнати за ним право власності на житловий [ADDRESS] В судове засідання не з'явився, в заяві, яку направив до суду просить розглянути справу без його участі, позов підтримує повністю. Зазначив, що [INFO] помер [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на спадкове майно - житловий [ADDRESS] При життя, 22 травня 2006 року, [PERSON] склав заповіт, яким заповідав все належне йому майно в тому числі іі житловий будинок в с. Соснівка, позивачу. Оформити спадщину на майно померлого, позивач не в змозі, у зв'язку з тим, що право власності на житловий будинок за ним не було зареєстровано. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, в заяві , яку направив до суду позов визнав повністю, просить розглянути справу без участі представника. Дослідивши надані докази в межах позовних вимог, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON]. Дана обставина підтверджуються копією свідоцтва про смерть [PERSON] ( а.с.6). При життя, 22 травня 2006 року, [PERSON] склав заповіт, яким заповідав все належне йому майно [PERSON] ( а.с. 7). Довідкою виконавчого комітету Горинської сільської ради від 04 жовтня 2018 року підтверджується, що [PERSON] на день смерті був зареєстрований та проживав в житловому [ADDRESS] Даний будинок рахується за померлим. ( а.с. 15). Факт належності будинку спадкодавцю не оспорюється і підтверджується дослідженими судом доказами. Позивач на протязі 6 місяців з дня смерті спадкодавця в порядку статті 1269 ЦК України прийняв спадщину, подавши заява в нотаріальну контору. Як роз'яснено у п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування », свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За положеннями п.3 глави 13 Порядку, постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії видається на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Позивачем надано суду копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 27 вересня 2018 року. ( а.с.14). Отже, суд приходить до висновку, що постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій, зокрема у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірний будинок, свідчить про втрату [PERSON] умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину. Позивач просить не стягувати судові витрати з відповідача.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-21 00:00:00

27 червня 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, мотивуючи вимоги тим, що 04 червня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області між ним та відповідачкою було зареєстровано шлюб. Від подружнього життя мають неповнолітнього сина [PERSON], [INFO]. Спільне подружнє життя не склалось через різні характери та погляди на життя, через що часто почали виникати непорозуміння, що призвело до втрати почуттів. Позивач вважає, що одруження з відповідачкою виявилось невдалим, оскільки вони не змогли створити нормальних сімейних стосунків. На даний час шлюб існує лише юридично, сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбні відносини. Позивач вважає, що збереження шлюбу та подальше спільне життя неможливе, тому просить суд розірвати шлюб між ним та відповідачкою. Ухвалою суду від 27 липня 2018 провадження у справі було відкрито за правилами загального позовного провадження. В підготовче судове засідання позивач не з'явився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує. Відповідач в підготовче судове засідання не з'явилася, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 04 червня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], про що зроблений відповідний актовий запис № 104 /а.с.5/. Від спільного подружнього життя сторони мають сина - [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER], виданим 09.11.2010 Відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управляння юстиції Київської області /а.с.6/. Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, примирення не бажають, заперечують проти подальшого збереження шлюбу. Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім'ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову. Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112-114 Сімейного кодексу України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-08 00:00:00

27 червня 2018 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про\~ розірвання шлюбу. В позовній заяві [PERSON] зазначила, що 15 вересня 2007 року вона уклала шлюб з [PERSON], про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану Малинського районного управління юстиції у Житомирській області було складено відповідний актовий запис за №110 та видано свідоцтво про шлюб серії І-ТП №033775. Фактичні шлюбні відносини та спільне проживання сторони припинили з 15.08.2017 року. Між позивачем та відповідачем склалися вкрай неприязні стосунки. Від шлюбу у сторін народилися діти: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. Подальше спільне проживання з відповідачем позивач вважає неможливим, збереження шлюбу з [PERSON] суперечить інтересам позивача. В позовній заяві просить розірвати шлюб між нею та [PERSON], про що зроблений актовий запис №110; стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору; прізвище позивачу залишити «Рожанська». В судове засідання позивач не зявилася, 08.08.2018 року через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задоволити. Відповідач в судове засідання також не зявився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву [PERSON] щодо розірвання шлюбу не подав. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд за одночасним існуванням зазначених обставин ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив, відзив до суду не подав, а також проти цього не заперечив позивач. Вивчивши письмові матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення. Судом встановлено, що 15 вересня 2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Малинського районного управління юстиції Житомирської області було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON]. Відповідно до статті 110\~ Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним з подружжя. За змістом\~ст.112 Сімейного Кодексу України\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Копією свідоцтва про шлюб підтверджується те, що сторони з 15 вересня 2007 року перебувають у шлюбі (а.с.8). У сторін є спільні діти: син [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.9), а також донька [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.10). Під час розгляду справи встановлено, що сторони перебувають в неприязних стосунках, позивач до примирення не прагне, сторони\~ не ведуть спільне господарство, не мають спільного сімейного бюджету, оскільки спільно не проживають, а тому суд вважає,\~ що сімя розпалася остаточно.

Outcome: approved