Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

27.05.2019 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову [PERSON] зазначив, що з 1997 року разом з [PERSON] , яка померла [INFO] , проживав за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] була рідною сестрою дружини брата позивача. З [PERSON] позивач підтримував добрі відносини, допомагав вести господарство. Позивач до теперішнього часу продовжує проживати у будинку по [ADDRESS] . 28 квітня 2019 року, перебираючи журнали та сімейні фотографії, позивач знайшов заповіт на своє ім`я. Після чого [PERSON] звернувся до Першої нотаріальної контори для оформлення спадщини, нотаріусом в усній формі було повідомлено про те, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущений, у зв`язку з чим позивач звернувся з даним позовом до суду. 14.06.2019 ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова у даній справі відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 07.08.2019 за клопотанням представника відповідача було витребувано у Першій Харківській державній нотаріальній конторі спадкову справу після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій підтримав позов та просив його задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутності. Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] . За життя, [PERSON] залишила заповіт, посвідчений 29.12.2011 державним нотаріусом Першої нотаріальної контори Грошевою О.Ю. за реєстровим № 5-3790, яким все своє майно вона заповіла [PERSON] , [INFO] . Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 16.08.2019, інформація про зазначений заповіт міститься у спадковому реєстрі. 16.08.2019, дізнавшись про існування заповіту, позивач [PERSON] звернувся до Першої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Першої Харківської державної нотаріальної контори від 16.09.2019, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину до майна померлої [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Такий правовий висновок висловлений Верховним судом у постанові від 26.06.2019, справа № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки про існування заповіту дізнався лише 28 квітня 2019 року, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно до ст. ст. 10, 12, 13, 95, 258-259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд-

Outcome: approved