Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-17 00:00:00

28.02.2020 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, ( а.с., 2 - 4), в якій позивач просила суд винести рішення, на підставі якого: - прийняти позовну заяву до розгляду; - визнати причини пропуску [PERSON] , [INFO] , шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] поважними та встановити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк у три місяці після подачі заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Свої позовні вимоги позивач [PERSON] в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними фактичними обставинам и справи, та нормами права: [INFO] померла [PERSON] . За життя [PERSON] згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія Р1 №263672 від 20.02.2002 р. належала земельна ділянка, розміром 3,05 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Черняхівської сільської ради Кагарлицького району Київської області. Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. 07.08.1979 року [PERSON] склала заповіт секретарем виконавчого комітету Черняхівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, за реєстраційним номером № 69, яким заповіла все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право своїм онукам [PERSON] (далі- Відповідач) та [PERSON] (далі-Позивач). Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Після смерті [PERSON] залишились її онуки [PERSON] та [PERSON] , тобто Позивач. Інших спадкоємців за законом першої черги після [PERSON] не залишилось, оскільки єдиний син [PERSON] (батько Позивача та Відповідача) помер [INFO] , а чоловік помер ще раніше. Враховуючи те, що [PERSON] склав заповіт, яким заповів все своє майно [PERSON] та [PERSON] , а також що інших спадкоємців за законом не залишилось, Позивач та Відповідач можуть успадкувати всю спадщину баби як спадкоємці за заповітом. В тому числі і вищезазначену земельну ділянку. Відповідач [PERSON] спадщини своєї баби [PERSON] не приймав, оскільки протягом встановленого шестимісячного строку не подавав заяви про прийняття спадщини. На даний час місце проживання чи перебування Відповідача Позивачу невідоме. Позивач також у встановлений ст. 549 Цивільного кодексу УРСР та ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття частини спадщини [PERSON] . На даний час звернувшись до нотаріальної контори для заведення спадкової справи, нотаріус пояснив Позивачу, що нею пропущений строк на прийняття спадщини баби [PERSON] , про що нотаріусом було надано відмову у вчиненні нотаріальних дій. У зв`язку з тим, що Позивачем було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийнятої спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , нотаріус відмовив Позивачу у прийнятті заяви та порекомендував звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України. Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Причини пропуску Позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні: - Позивач після смерті [PERSON] не подала вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки на час смерті і протягом шести місяців Позивачу не було відомо про існування заповіту складеного на її ім`я [PERSON] . Фактично Позивач дізналась про заповіт та отримала його оригінал лише в грудні 2019 року. Але коли в лютому 2020 році Позивач звернувся з оригіналом заповіту до нотаріальної контори, то їй роз`яснили, що вона мала звернутись із заявою про прийнятгя спадщини після [PERSON] протягом шести місяців після її смерті. Тому строк на прийняття спадщини Позивачем був пропущений з поважних причин та без його поновлення вона не може оформити спадщину своєї баби [PERSON] . Крім того, відсутність правових знань у Позивача відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку. Вищезазначені причини пропуску Позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку Позивача є поважними та можуть бути визнанні такими судом. Згідно ч. 9 сг. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред 'являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи). Оскільки місце проживання чи перебування Відповідача Позивачу невідоме, відповідно до ч. 9 ст. 28 ЦПК України Позивач звертається за місцем знаходження спадкового майна, тобто до Кагарлицького районного суду Київської області. На підставі ч. 1 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» та

Outcome: approved