Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-31 00:00:00

27 листопада 2019 року до суду Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач мотивувала свої вимоги тим, що [INFO] у м. Горлівка Донецької області померла її матір [PERSON] , яка була зареєстрована та мешкала у м. Горлівка Донецької області. Після її смерті залишилася спадщина, яка складається з житлового будинку [ADDRESS] та недоотриманих сум пенсії. Оскільки матір мешкала на тимчасово окупованій території, а позивачка - у м. м. Києві, вона не могла вчасно отримати свідоцтво про смерть матері та вимушена була звертатись до суду з заявою про встановлення факту її смерті та у зв`язку з чим позивач у встановлений законом термін не подала заяву про прийняття спадщини. Окрім неї, спадкоємцем першої черги після смерті матері є рідний брат позивачки [PERSON] , який зареєстрований та проживає у м. Горлівка Донецької області. Зазначає, що вважала, що не пропустила строк на звернення з заявою про прийняття спадщини, оскільки в неї виникли обставини непереборної сили, пов`язані із зверненням до суду із заявою про встановлення факту смерті матері та отримання свідоцтва про смерть на неокупованій території України. У зв`язку із викладеним, просить суд, визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] в м. Горлівка Донецької області. 13 лютого 2020 року було залучено у якості правонаступника третьої особи Головного територіального управління юстиції у м. Києві Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ). 16 березня 2020 року, за клопотанням позивача, у якості співвідповідача було залучено Київську міську раду. Позивач в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлена належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, наполягала на задоволенні позовних вимог, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] був повідомлений у встановленому законом порядку про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті суду, до судового засідання не з`явився. Представник відповідача\~Київської міської\~ради, в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи був сповіщений шляхом надіслання судових повісток, заяв та лопотань від нього не надходило. Представник третьої особи Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Немирівська А.Г., яка діє\~на підставі\~довіреності №\~94/1-20\~від 02\~січня 2020 року в судове засідання не з`явилася, надала на адресу суду пояснення по справі, в яких зазначила, що просить вирішити справу на розсуд суду та без її участі. Оскільки відповідачі були належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явилися без поважних причин, а позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи, судом було постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам статей 280-281 ЦПК. \~Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , яке видано 06 жовтня 1970 року, [PERSON] народилася [INFO] , її батьками у свідоцтві зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.6). [INFO] у м. Горлівка Донецької області померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 12 вересня 2019 року, виданим Святошинським районним у місті Києві відділом ДРАЦС ГТУЮ у місті Києві (а.с.5). З постанови державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мусієнко К.П. № 5629/02-30 від 23 вересня 2019 року, вбачається, що [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, після померлої [INFO] її матері - [PERSON] , у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.14). Завідувач Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, на ухвалу суду про витребування доказів, надала суду копію спадкової справи, після померлої [INFO] [PERSON] . Як вбачається з вказаної спадкової справи, за наслідками розгляду заяви [PERSON] про видачу свідоцтво про праву на спадщину після померлої матері [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.71). Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З огляду на положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотнім труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи позов, суд приймає до уваги ті обставини, що в м. Горлівка Донецької області заходиться на тимчасово окупованій території України, визнає дані обставини загальновідомими, відповідно до ч. 3 ст. 82 ЦПК України, позивач не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, та доходить до висновку про необхідність визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. У зв`язку із викладеним, суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця, тому, зважаючи на ступінь поважності пропуску строку для прийняття спадщини, суд, вважає за належне визначити додатковий строк для прийняття спадщини у три місяці. На підставі викладеного,

Outcome: approved