Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-01 00:00:00

27.02.2020 року АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій просить стягнути з відповідача борг за кредитом у розмірі 14284,18 грн., також просить стягнути понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 2102 грн. В обґрунтування позову позивач вказує, що згідно укладеного договору № б/н від 04.10.2013 року, ПАТ КБ «ПриватБанк» надало [PERSON] кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту у розмірі 500 грн. на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом. Щодо зміни кредитного ліміту, то банк керується п. 2.1.1.2.5, 2.1.1.2.6 Умовами та Правилами договору, де зазначено, що банк має право за власної ініціативи змінювати кредитний ліміт, а клієнт дає свою згоду. Відповідно до умов договору відповідач зобов`язався погашати заборгованість за кредитом, відсотки за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах договору. Заборгованість відповідача станом на 28.01.2020 року становить 14284,18 грн. і складається з наступних сум: 8203,14 грн. заборгованості за тілом кредиту (в т.ч. 20 грн. заборгованість за поточним тілом кредиту; 8183,14 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту); 0 грн. заборгованості за нарахованими відсотками; 0 грн. - заборгованості за простроченими відсотками; 2363,80 грн. заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625; 2560,85 грн. пені; 0 грн. нарахованої комісії; а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг у розмірі 500 грн. штраф (фіксована частина), 656,39 грн. штраф (процентна складова). Крім того, позивач просить стягнути з відповідача сплачені при подачі позову судові витрати 2102 грн. судового збору. Ухвалою суду від 01.04.2020 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду на 27.05.2020, в порядку спрощеного позовного провадження. 27.05.2020 справу знято з розгляду на 22.07.2020. Ухвалою суду від 22.07.2020 року розгляд справи відкладено на 02.10.2020. 02.10.2020\~ухвалою суду\~ призначенозаочний розгляд даної цивільної справи. В судове засідання представник позивача не з`явився, надав суду письмову заяву в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд розглядати справу за його відсутністю, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялася належним чином у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомила, відзив до суду не подала. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. Суд, сукупністю належних, допустимих і достовірних письмових доказів, встановив, що 04.10.2013 року між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] згідно письмової анкети -заяви останньої укладено кредитний договір, згідно якого Банк надав відповідачу кредит у вигляді кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 % на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом а.с. 10. Відповідач взяті на себе зобов`язання, передбачені в договорі по поверненню кредиту, сплаті відсотків, не виконав і має заборгованість перед АТ КБ «ПриватБанк» по кредитному договору станом на 28.01.2020 року в розмірі 14284,18 грн. і складається з наступних сум: 8203,14 грн. заборгованості за тілом кредиту (в т.ч. 20 грн. заборгованість за поточним тілом кредиту; 8183,14 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту); 2363,80 грн. заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит ; 2560,85 грн. пені; а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг у розмірі 500 грн. штраф (фіксована частина), 656,39 грн. штраф (процентна складова) - а.с. 5-9. Оцінка суду. Згідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно до ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Згідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Умовами спірного договору одночасно передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення, та сплату штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів за будь яким із грошових зобов`язань. Оскільки штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Такі ж висновки містяться і в правовій позиції ВСУ в справі № 6-2003цс15. Таким чином, позов слід задовольнити частково і стягнути з [PERSON] \~ на користь АТ КБ\~«ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором в сумі 8203,14 грн. заборгованості за тілом кредиту (в т.ч. 20 грн. заборгованість за поточним тілом кредиту; 8183,14 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту); 2363,80 грн. заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит ; 2560,85 грн. пені. Щодо стягнення штрафів - то в цій частині в позові слід відмовити позивачу. Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судовий збір, а саме 2102 грн. судового збору. На підставі ст.ст. 526, 549, 611, 1050, 1054 Цивільного кодексу України,

Outcome: partial