Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-29 00:00:00

27.01.2020 року судом зареєстровано позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про зміну розміру аліментів (а.с. 1-3). Позов мотивований тим, що сторони перебували у шлюбі, який розірвано на підставі рішення суду від 04.09.2018 року. В період шлюбу у подружжя народилась донька - [PERSON] , [INFO] . В квітні 2019 року відповідач звернулась до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання доньки. Мотивувала позов тим, що батько дитини отримує дохід від підприємницької діяльності, сума загального обороту по рахунку за звітний період становила більше 900 000 грн., а дохід [PERSON] за березень становив більше 7 000 грн. 18.09.2019 року суд задоволив позов [PERSON] та стягнув з позивача аліменти в сумі 5 000 грн. щомісячно. Рішення суду про стягнення аліментів набрало законної сили. Однак, з дня ухвалення судом зазначеного рішення, змінився майновий стан позивача. Підприємницька діяльність ним припинена, що підтверджено інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань. Тому, з жовтня 2019 року дохід, який був підставою для прийняття судом рішення, відсутній. Станом на січень 2020 року позивач знаходиться на обліку в Центрі зайнятості населення як особа, що потребує роботи. Така обставина не зупиняє виконання рішення суду про стягнення аліментів. Однак, за відсутності джерела доходу, тягар виконання даного рішення є непосильним для позивача. Позивач усвідомлює відповідальність за належний розвиток доньки [PERSON] та забезпечення їй достатнього життєвого рівня та готовий нести усі пов`язані з цим витрати. Однак, на даний час він доходу не має, з моменту ухвалення судом рішення про стягнення аліментів істотно погіршився його фінансовий стан. Разом з тим, відповідач працює в Сьомому апеляційному адміністративному суді, має постійний дохід, проживає із донькою в трикімнатній квартирі, має автомобіль, 2013 року випуску, про що відповідач зазначає в своїй декларації про доходи. [PERSON] просив змінити розмір аліментів, який був встановлений рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2019 року та стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти в розмірі 1 100 грн. щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Чернілевська Р.В. позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Пояснила, що після рішення суду значно погіршився майновий стан позивача, він припинив підприємницьку діяльність і має дохід лише у виді соціальних виплат в сумі 2500 грн., перебуває на обліку в центрі зайнятості, нерухомого і рухомого майна у власності не має. На даний час він продовжує сплачувати аліменти в сумі 5 000 грн. щомісяця, але такий розмір аліментів є непосильним і значно перевищує дохід платника аліментів. Разом з тим, [PERSON] працює, отримує постійний дохід, проживає із донькою в трикімнатній квартирі, має у власності автомобіль, 2013 року випуску, про що зазначає в своїй декларації про доходи. Просила задоволити позов та змінити розмір аліментів, який був встановлений рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2019 року, до 2000 грн. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала. Суду пояснила, що аліменти в сумі 5 000 грн. [PERSON] сплачує вчасно, приймає участь у вихованні доньки, спілкується з нею, проводить з дитиною час. Вважає, що батько навмисне приховує свій дохід, щоб уникнути сплати аліментів, оскільки він регулярно їздить за кордон на відпочинок, витрачає кошти на розваги, нещодавно придбав новий автомобіль і квартиру в новобудові, тому він може сплачувати аліменти в сумі 5 000 грн. Разом з тим, вона несе додаткові витрати на утримання [PERSON] : оплачує центр розвитку, який відвідує дитина, відпочинок, оздоровлення. Вона не зверталась до позивача з приводу додаткових витрат на дитину, хоча вважає, що він має більші матеріальні можливості. Її зарплата залежить від відпрацьованого часу, приблизно 11 000 грн. на місяць, тому вона не здатна забезпечити всі потреби дитини. Просила відмовити в задоволенні позову [PERSON] про зменшення розміру аліментів. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є батьками доньки - [PERSON] , [INFO] (а.с. 7). Шлюб між [PERSON] та [PERSON] був розірваний на підставі рішення суду від 04.09.2018 року (а.с. 5-6). Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2019 року № 127/12270/19 (а.с. 8-9) стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дочки - [PERSON] , [INFO] , в твердій грошовій сумі в розмірі 5 000 грн. щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Починаючи з 03.05.2019року і до досягнення дочкою повноліття. Рішення набуло законної сили та виконується [PERSON] станом на день розгляду даної справи. [PERSON] проживає з матір`ю і знаходиться на її утриманні. Дитина відвідує КЗ «Дошкільний навчальний заклад № 24 Вінницької міської ради» з 31.07.2019 року (а.с. 10). Після ухвалення судом рішення значно змінився майновий стан сторін. Так, підприємницька діяльність [PERSON] припинена з 27.09.2019 року, що підтверджено інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань (а.с.11-14). З довідок, що видані Вінницьким міським центром зайнятості, вбачається, що [PERSON] з 27.12.2019 року зареєстрований в Вінницькому міському центрі зайнятості як безробітний, його дохід за грудень 2019 року - 2 394, 24 грн., за січень 2020 року - 2 394, 24 грн. (а.с. 15, 44). За 1-й квартал 2020 року дохід [PERSON] склав 6 026, 88 грн. - державна та соціальна матеріальна допомога (а.с.67). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності [PERSON] на нерухоме майно не зареєстроване. Доказів про наявність у власності у [PERSON] транспортних засобів, іншого доходу, сторони не надали. [PERSON] працює в Сьомому апеляційному адміністративному суді з 19.10.2018 року на посаді головного спеціаліста. Її заробіток з березня 2019 року по лютий 2020 року складає 185 450, 95 грн. (без урахування податків), а.с. 51). За 2019 рік вона отримала: допомога при народженні дитини - 10 320 грн.; заробітна плата за основним місцем роботи - 166 446 грн. [PERSON] має у власності легковий автомобіль «Тоуоta» модель «Саmry», 2013 року випуску, вартістю на дату набуття - 320 000 грн. (а.с.68-75). Статтею 192 Сімейного кодексу України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст. 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Частиною 1 статті 183 Сімейного кодексу України передбачено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Частиною 2 статті 182 СК України, до якої внесено зміни Законом України № 2475-VІІІ від 03.07.2018 року визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» визначено, що прожитковий мінімум на одну особу з розрахунку на місяць для дітей віком до 6 років становить: з 1 січня 2020 року - 1779 гривень, з 1 липня - 1859 гривень, з 1 грудня - 1921 гривня. Таким чином, суд вважає, що позивач надав докази в обґрунтування позовних вимог, тому внаслідок зміни його матеріального стану підлягає зміні розмір аліментів, присуджений за рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2019 року № 127/12270/19. Заперечення відповідача і твердження, що майновий стан позивача не змінився, що він може сплачувати аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 5 000 грн., належними доказами не підтверджені. При визначенні нового розміру аліментів суд враховує пояснення представника позивача в судовому засіданні щодо реального розміру аліментів, який може сплачувати позивач, стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, те, що мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, також суд приймає до уваги реальні можливості позивача і потреби його неповнолітньої доньки, що обов`язок утримувати неповнолітню дитину є обов`язком обох її батьків. За таких обставин суд вважає необхідним задоволити позов частково і змінити розмір аліментів, присуджений на підставі рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2019 року № 127/12270/19, та стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої доньки - [PERSON] , [INFO] , аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 2 000 грн., але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання даним рішенням суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття. Виконавчий лист № 127/12270/19, виданий на підставі рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2019 року підлягає поверненню до суду виконаним станом на день набрання даним рішенням суду законної сили. Судові витрати слід залишити за позивачем.

Outcome: dismissed