Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-15 00:00:00

28.02.2018р. позивач звернулася до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 03.09.2015р. між нею та відповідачем [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Городоцького районного управління юстиції у Львівській області, актовий запис № 103. У шлюбі в них народився син [PERSON], [INFO], який проживає з нею та перебуває на її утриманні. Вказувала, що подружнє життя з відповідачем не складалось із самого початку по причині постійних непорозумінь та сварок між ними, внаслідок чого вона перейшла проживати до своїх батьків. Друга спроба відновити відносини з чоловіком тривала лише два місяці та виявилась невдалою. Зазначила, що на даний час вони проживають окремо, не ведуть спільного господарства та не підтримують подружніх відносин. Просила суд постановити рішення, яким розірвати шлюб між нею та [PERSON], [INFO], зареєстрований 03.09.2015р. у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Городоцького районного управління юстиції у Львівській області, за актовим записом № 103. Позивач [PERSON] 16.05.2018р. подала до суду заяву, якою просить проводити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю (а.с.19) Відповідач [PERSON] в судове засідання не з»явився, 16.05.2018р. подав заяву про розгляд справи у його відсутності, не заперечує проти розірвання шлюбу (а.с.20) Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Проаналізувавши підстави позовної заяви, оглянувши та оцінивши матеріали справи, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що у справі є в наявності достатньо матеріалів про права і взаємовідносини сторін для розгляду справи за їх відсутності. Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 03 вересня 2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Городоцького районного управління юстиції у Львівській області, за актовим записом № 103 (а.с.4) У шлюбі в них народився син [PERSON], [INFO], який проживає з нею та перебуває на її утриманні (а.с.5) Згідно довідки Угрівської сільської ради №284 від 28.02.2018р. [PERSON], [INFO], зареєстрована в [INFO], разом із нею зареєстрований син [PERSON], [INFO] (а.с.6) Сімейне життя у сторін не склалося, вони не підтримують подружніх відносин, позивач втратила до відповідача почуття любові і поваги, він став для неї чужою людиною. Спільного господарства вони не ведуть, разом не проживають. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та взаємо підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони взаємно не бажають збереження шлюбу, позовні вимоги позивач підтримує, а відповідач визнає в повному обсязі, що розцінюється судом як небажання сторін надалі бути сімєю. Подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому згідно зі ст.112 Сімейного кодексу України (далі СК України) є всі підстави для розірвання шлюбу. Згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України у Львівській області від 14.03.2018р. [PERSON] з 01.03.2016р. зареєстрований за адресою: [INFO] (а.с.13) Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно вимог ст.141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача понесені нею судові витрати.

Outcome: approved