Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-28 00:00:00

27 серпня 2015 року до Жовтневого районного суду м. Харкова із позовною заявою звернулася [PERSON] до АК «Харківобленерго» про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити певні дії. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач надає їй послуги енергопостачання, про нараховані суми оплати видає квитанції. Однак, інформація, вказана у квитанціях, не дає їй можливості зрозуміти, що і як нараховує відповідач та за які періоди, у звязку з чим, вона нервує, намагаючись зрозуміти викладене у квитанціях. Так, у серпні місяці 2015 року вона отримала квитанцію, яка була датована 11.08.2015 року та у якій вказано, що цей рахунок за липень 2015 року, однак, наступним рядком у квитанції вказано, що цей рахунок за період з 14.06.2015 року по 14.07.2015 року. Але період з 14.06.2015 року по 14.07.2015 року не входить у липень місяць. Далі у квитанції вказані показання лічильника, які також вказані станом на 14.07.2015 року, тоді чому у квитанції вказано, що це рахунок за липень місяць, коли не ураховується період з 15.07.2015 року до кінця липня місяця. Далі у квитанції ідуть суми, як вона розуміє, нараховані за період з 14.06.2015 року по 14.07.2015 року та при конці строки вказано: «разом нараховано 89,52 грн.». Потім у квитанції вказано про борг на початок місяця 141,67 грн., що як вона розуміє повинно значити «на 01.07.2015 року», але тоді як виник цей борг, коли раніш сума розрахована за період з 14.06.2015 року по 14.07.2015 року, коли другі півмісяця червня увійшли у цю суму, а з іншої сторони, вони увійшли і в суму на початок місяця липня, тобто, виходиться, що період з 14.06.2015 року по 31.06.2015 року нараховані двічі. До вищевказаної квитанції був прикріплений лист, на якому викладено попередження про те, що на 11.08.2015 року її борг складає 50,67 грн., але це вступає в протиріччя з сумою боргу, яка вказувалась в квитанції як 140 грн. та датована 11.08.2015 року. При цьому данні у квитанції надруковані дуже дрібним та блідим шрифтом, деякі цифри зовсім не можливо прочитати, що ускладнює зрозуміння викладеного у квитанції. У звязку з вищевикладеним позивач просить суд визнати неправомірними дії відповідача по внесенню у квитанцію суперечливої, не зрозумілої вказаної інформації відносно періодів нарахування та зобовязати відповідача зробити зміни у тексті квитанції відносно періодів нарахування, щоб період за «місяць» відповідав періоду з 1-го числа місяця по останнє число місяця, а ні з 14-го по 14-те, а також щоб квитанції роздруковувались більш великим та ярким шрифтом, щоб у квитанції вказувалась адреса центрального офісу відповідача та телефон, у тому числі і телефон районної служби. 20 лютого 2017 року позивач надала до суду заяву про уточнення позовних вимог, яку обґрунтувала тим, що так як у позові йде річ про відсутність у квитанціях відповідача про оплату послуг необхідної для розуміння нарахованої інформації, у тому числі відносно вказаних у квитанціях грошових сум, крім того, відповідач продовжує свою противоправну політику викладення у квитанціях грошових сум невідомого джерела, суми до оплати значно відрізняються від сум заборгованості, тому вона уточняє свої позовні вимоги. Просить суд визнати неправомірними дії відповідача по внесенню у квитанцію суперечливої, не зрозумілої вказаної інформації відносно періодів нарахування та грошових сум, різницю між сум до оплати з сумами заборгованості, вказаних відповідачем у додатках до квитанцій. Зобовязати відповідача складати квитанції до сплати послуг так, щоб з квитанції було зрозуміло, звідки розрахована кожна з вказаних у ній сум, а також зобовязати відповідача зробити зміни у тексті квитанції відносно періодів нарахування, так, щоб період за «місяць» відповідав періоду з 1-го числа місяця по останнє число місяця, а ні з 14-го по 14-те, щоб квитанції роздруковувались більш великим та ярким шрифтом, щоб у квитанції вказувалась адреса центрального офісу відповідача та телефон, у тому числі і телефон районної служби. 14 березня 2017 року позивач надала до суду заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої просила визнати неправомірними дії відповідача на момент подачі позову до суду по внесенню до квитанції суперечливої, не зрозумілої вказаної інформації відносно періодів нарахування та грошових сум, різницю між сум до оплати з сумами заборгованості, вказаних відповідачем у додатках до квитанцій, по нарахуванню сум оплати на момент подачі позову до суду, ні за календарний місяць, а за періоди від середини попереднього місяця до середини місяця, за який нараховується оплата. Зобовязати відповідача складати квитанції до сплати послуг так, щоб з квитанції було зрозуміло, звідки розрахована кожна з вказаних в ній сум, а також вказувати у квитанції періодом нарахування календарний місяць та покази лічильника на початок та кінець календарного місяця. Зобовязати відповідача щоб квитанції роздруковувались більш великим та ярким шрифтом, щоб у квитанції вказувалась адреса центрального офісу відповідача та телефон, у тому числі і телефон районної служби. Позивач у судовому засіданні свій позов підтримала у повному обсязі та надала пояснення відповідні вищенаведеному. Представник відповідача [PERSON], який діє на підставі довіреності № 01-16/7749 від 18 жовтня 2016 року, в судовому засіданні проти позову заперечував. Свої заперечення обґрунтував тим, що в своїй діяльності АК «Харківобленерго» керується Законом України «Про електроенергію» від 16.10.1997 року № 575/97-ВР та «Правилами користування електричною енергією для населення» (далі Правила) затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. За адресою [ADDRESS], особистий рахунок № 1281237 відкрито на імя [PERSON] Відповідно до п. 21 Правил в редакції від 26.12.2011 року знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. За власним рішенням енергопостачальник має право самостійно знімати показання приладів обліку у споживача. До набрання чинності зміни до Правил 20.09.2016 року нарахування виконувалося на підставі фактичних контрольних зломів, які згідно графіку лінійний персонал виконував щомісячно 15 числа. Тобто, нарахування щомісячно виконувалося з 15-го до 15-го числа та рахунок споживачеві надавався 15 числа наступного місяця при виконанні контрольного зйомку. У рахунках були застосовані тарифи, які діяли у кожному з частин місяців (розрахунок виконувався по середньодобовому споживанню). З першого січня графік відвідування споживачів за вищевказаною адресою змінено на 19 число. Крім того, 20.09.2016 року набрали чинності зміни до Правил в редакції від 23 серпня 2016 року № 591, відповідно до п. 21 яких знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем). Передані побутовим споживачем та отриманні у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Середньодобове споживання визначається виходячи з даних про покази засобу обліку, зафіксовані між двома послідовними зняттями, та кількості днів між цими зняттями показів. Щодо рахунку № [NUMBER] від 11.08.2015 року за липень 2015 року представник пояснив, що станом на 14.07.2015 року згідно показів засобу обліку (далі-ЗО) «6293» заборгованість за спожиту електроенергію складала 89,52 грн. З 14.06.2015 року відповідно до показів ЗО «6109» До 14.07.2015 року відповідно до показів ЗО «6293» спожито 184 кВт год на суму 89,52 грн. Борг на початок місяця складав 141,67 грн. (до 14.06.2015 року), сплачено з 01.07.2015 року до 11.08.2015 року (дата формування рахунку) 91,00 грн. Сума до сплати складала 140,19 грн. До рахунку № [NUMBER] від 11.08.2015 року споживачеві було надано повідомлення про припинення електропостачання у сумі 50,67 грн. Тобто, заборгованість у сумі 141,67 грн. у повідомленні вказано відповідно до показів ЗО «6109» на 14.06.2015 року з урахуванням сплати 91,00 грн. 02.07.2015 року (141,67 грн. 91,00 грн. = 50,67 грн.) Таким чином, розрахунки за спожиту електричну енергію здійснювалися компанією у відповідності до вимог законодавства. Щодо відображення інформації у квитанціях на оплату, відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів» (далі Закон) споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Згідно ч. 2 ст. 15 Закону інформація, передбачена частиною першою цієї статті, доводиться до відома споживачів виробником (виконавцем, продавцем) у супровідній документації, що додається до продукції, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом (у доступній наочній формі), прийнятим для окремих видів продукції або в окремих сферах обслуговування. Інформація про продукцію може бути розміщена у місцях, де вона реалізується, а також за згодою споживача доводитися до нього за допомогою засобів дистанційного звязку. Позивач безпідставно вказує, що в квитанціях на оплату повинна вказуватися більш крупним та яскравим шрифтом, при цьому не посилається на нормативний акт, яким би було встановлено вимоги до оформлення квитанції. В свою чергу квитанція містить всю необхідну інформацію як про розрахунок спожитої електричної енергії, так і відомості про електропостачальну компанію з відповідними реквізитами. Крім того, позивачем не доведено факт ненадання інформації про послугу з електропостачанням відповідачем. Позивач не надає жодних доказів з яких вбачалося б порушення її прав з боку АК «Харківобленерго». Суд, вислухав пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Статтею 3 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Згідно\~ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до\~ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно\~ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:1) визнання права;2) визнання правочину недійсним;3) припинення дії, яка порушує право;4) відновлення становища, яке існувало до порушення;5) примусове виконання обов'язку в натурі;6) зміна правовідношення;7) припинення правовідношення;8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Судовим розглядом встановлено,що на імя [PERSON] відкрито особистий рахунок №1281237 за адресою [ADDRESS]. Форма платіжного документа самостійно розробляється енергопостачальником і має містити всю необхідну інформацію (реквізити) для здійснення платіжних переказів з урахуванням вимог Закону України\~Про житлово-комунальні послуги,\~Про захист прав споживачів, Правил,\~Інструкції про касові операції в банках України, затвердженої постановою правління Національного банку України, та умов договору (далі - Інструкція). Відповідно ч.1 статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право на одержання необхідної , доступної, достовірної ати своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи послуги/.Інформація про продукцію не вважається рекламою. Відповідно до п. 12 ч.1 статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів» інформація про продукцію повинна містити: Інформація про продукцію повинна містити: найменування та місцезнаходження виробника /виконавця, продавця / і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування. Як вбачається з рахунку від 11.08.2015 року №057591413 за липень 2015 року ,отриманої позивачем у справі , така не містить місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, що є порушенням п.12 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів». Своїми діями відповідач порушив право споживача, позивача у справі про отримання інформації щодо місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача. Суд не може погодитися з доводами відповідача, що позивач могла отримати вищевказану інформації не тальки з отриманого розрахунку , але й іншим шляхом, зясувавши таку інформацію на офіційному сайті АК «Харківобленерго», або іншим засобом. Порушене право позивача , як споживача електричної енергії , підлягає захисту у судовому порядку. Разом з тим, інші позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 10, ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини , на які вона посилається , як на підставу свої вимог і заперечень, крім випадків , встановлених статтею 61 цього Кодексу . Платіжний документ, що виписується компанією позивачу, містить необхідну інформацію, що дає можливість споживачу зрозуміти розрахунок суми, яка підлягає сплаті, а саме: показання приладу обліку з урахуванням показників\~день\~і\~ніч, ціну електроенергії відповідно до спожитого обсягу та суму нарахувань згідно з кількістю спожитих кіловат та ціною ( підтверджується копією рахунку від 11.08.2015 року.). Згідно з п. 19 Правил розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. На підставі п. 20 Правил розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Договором між компанією та [PERSON] іншого терміну для оплати за спожиту електричну енергію не встановлено, вона вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця. П. 21 Правил в редакції від 26.12.2011 року передбачено, що знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. За власним рішенням енергопостачальникмає право самостійно знімати показання приладів обліку у споживача. Відповідно до п. 29 Правил у разі виявлення в платіжному документі помилкових показань приладу обліку споживач зобов'язаний повідомити про це енергопостачальника. Представник енергопостачальника повинен протягом 5 днів від дня подання заяви перевірити рахунок, а в разі потреби протягом 20 днів перевірити прилад обліку та повідомити споживача про результати перевірки. Заяв від споживача щодо помилкових показань, вказаних у платіжному документі, до компанії не надходило. П. 16 Договору встановлено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. По факту отримання платіжного документа, виписаного енергопостачальником, оплата здійснюється у термін, обумовлений у платіжному документі (10 днів). У разі неотримання платіжного документа, виписаного енергопостачальником, плата за спожиту протягом розрахункового місяця електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця. Форма платіжного документа самостійно розробляється енергопостачальником і має містити всю необхідну інформацію (реквізити) для здійснення платіжних переказів з урахуванням вимог чинного законодавства. Так згідно з абзацом першим п. 11 глави 1 розділу III Інструкції банк може приймати платежі готівкою за рахунками на сплату платежів (квартплата та комунальні послуги, телефонний зв'язок, кабельне телебачення, електроенергія, газ тощо), роздрукованими юридичною особою - отримувачем платежів. Такий документ має містити всі обов'язкові реквізити, які передбачені для виконання цих операцій. Усі реквізити в касових документах мають бути заповнені згідно з правилами, зазначеними в додатку 14 до цієї Інструкції (положення п. З глави 1 розділу III Інструкції). Крім того, п. 16 Типового договору про користування електричною енергією (додаток 1 до Правил) передбачено, що оплата електричної енергії здійснюється відповідно до показань приладу обліку. При цьому обов'язково конкретизується розмір тарифу (ціна); порядок та термін оплати. Платіжний документ або рахунок, що виписуються позивачу, у тому числі за липень 2015 року, для сплати за спожиту електроенергію відповідає вищевказаним нормам чинного законодавства, а також вимогам Закону України\~Про житлово-комунальні послуги. Крім того, відповідно до ч. З ст. 15 Закону України\~Про захист прав споживачів\~продавець (виконавець), який реалізує продукцію, повинен обов'язково зазначати ціну кожної одиниці такої продукції або однієї категорії продукції та ціну однієї стандартної одиниці цієї продукції. Ціна товару зазначається за одну упаковку такого товару,\~а якщо товар поставляється без упаковки,\~-\~за одиницю вимірювання, яка звичайно застосовується до такого товару. Рахунки, що виписані компанією, у тому числі за липень 2015 року, на виконання вказаної норми Закону містять ціну (тариф на електроенергію) за 1 кВт/год. у розрізі відповідно до обсягу спожитої енергії. Як пояснив у судовому засіданні представник відповідача ,до набрання чинності зміни до Правил 20.09.2016 року нарахування виконувалося на підставі фактичних контрольних зйомів, які згідно графіку лінійний персонал виконував щомісячно 15 числа. Тобто нарахування щомісячно виконувалося з 15-го по 15 го числа та рахунок споживачеві надавався 15 числа наступного місяця при виконанні контрольного зйому. У рахунках були застосовані тарифи, які діяли у кожному з частин місяця /розрахунок виконувався по середньодобовому споживанню/. З першого січня графік відвідування споживача [PERSON] змінено на 19 число. Крім того 20.09.2016 року набрали зміни до правил в редакції від 23 серпня 2016 року №591, відповідно до п. 21 яких знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач , як правило , змінює покази засобу обліку на перше число місяця , наступного за розрахунковим періодом /місяцем/. Відповідно до рахунку №0575914313 від 11.08.2015 року за липень 2015 року , станом на 14.07.2015 року згідно показів засобу обліку «6293» заборгованість за спожиту електроенергія складала 89,52 грн.. З 14.06.2015 року відповідно до показів засобу обліку «6109» до 14.07.2015 року відповідно до показів засобу обліку «6293» спожито 184 кВт год на суму 89,52 грн.. Борг на початок місяця складав 141,67 грн. /до 14.06.2015/, сплачено з 01.07.2015 року до 11.08.2015 року /дата формування рахунку 91,00 грн.. Сумма до сплати складала 140 ,19 грн.. Відповідно до п. 27 Правил у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. До рахунку №0575914313 від 11.08.2015 року споживачеві було надано повідомлення про припинення електропостачання у сумі 50,67 грн.. У зв'язку з несплатою суми заборгованості за використану електричну енергію протягом встановленого Договором строку, а саме до 10 числа наступного місяця, на виконання п. 27 Правил було сформоване попередження про відключення електричної енергії на загальну суму несплаченого боргу у розмірі 50,67 грн.. Таким чином заборгованість у сумі 141,67 грн. у повідомленні вказано відповідно до показів засобі обліку на 14.06.2015 року з урахуванням сплати 91,00 грн. 02.07.2015 року /141,67 грн. 91,00 грн.=50,67 грн./. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що розрахунки за спожиту електричну енергію здійснювалися компанією у відповідності до вимог законодавства. Окремо слід, зазначити, що на підставі даного попередження відключення електропостачання за адресою позивача не проводилось. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial