Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-31 00:00:00

28 серпня 2018 року представник АТ «Миколаївобленерго» звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення збитків, в якому вказував, що відповідач проживає в [ADDRESS] та є побутовим споживачем електроенергії. Споживач користується послугами з постачання електричної енергії та розраховується за її споживання. 20 грудня 2017 року контролерами АТ «Миколаївобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачами Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідача було виявлено факт порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника відкритою електропроводкою поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, що можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку. В результаті порушення споживачем [PERSON] п.42 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року (далі Правила) позивачу були завдані збитки за період з 20.12.2016 року по 20.12.2017 року в сумі 21 587,61 грн., які представник АТ «Миколаївобленерго» просив стягнути з відповідача. Ухвалою Вознесенського міськрайонного суду від 13.09.2018 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі, справу призначено до судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судовому засіданні представник позивача Баранова О.М. заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилася, причини неявки суду не відомі, судом повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Відзив на даресу суду не надіслала. Відповідно до п.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. За таких обставин суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Позивач проти розгляду справи в порядку заочного провадження не заперечував. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню. Так, в судом встановлено, що відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до довідки Прибужанівської сільської ради Вознесенського району, Миколаївської області відповідач зареєстрована за адресою [ADDRESS]. Особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на ім'я [PERSON], яка фактично отримує послуги з електропостачання та оплачує їх. 20 грудня 2017 року контролерами АТ «Миколаївобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачами Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідача було виявлено факт порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника відкритою електропроводкою поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, що можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку, що підтверджується актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення за № К 0325 від 20.12.2017 року та іншими письмовими доказами. Зазначені документи та дії працівників АТ «Миколаївобленерго» є належними доказами, які підтверджують наявність вказаного порушення з вини відповідача, що в свою чергу є підставою для нарахування збитків. Виходячи з положень ст.ст.6, 626-631, 526 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. За правилами ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 614 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Нормою ч.4 ст.26 Закону України Про електронергетику (з наступними змінами та доповненнями), передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією для населення від 26 липня 1999 року №1357 (далі Правила). За правилами п.42 вищевказаних Правил споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно - технічних документів та договору, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача, невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку та у разі порушення правил користування електричною енергією настає відповідальність (п.п.48,53 Правил). Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність перед енергопостачальником за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Згідно п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У вказаному акті міститься підпис відповідача з відміткою, що вона згодна з актом про порушення . Відповідно до п.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122 та п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. На підставі п.3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України в редакції від 04 травня 2006 року №562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року №782/12656 (із змінами внесеними 08 лютого 2007 року №154, 18 грудня 2008 року №1384 та 14 жовтня 2010 року №1338 (далі - Методика)), у разі якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Розмір завданих позивачу збитків розрахований відповідно до п. 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року N 562 за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії шляхом проведення перерахунку за спожиту електричну з дати останньої технічної перевірки. Рішенням комісії з розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією, оформленим протоколом за №4 від 09.01.2017 року, відповідачу було нараховано 21 587,61 грн. збитку за без облікове споживання електричної енергії за період з 20.12.2016 року по 20.12.2017 року (один рік). Згідно пояснень представника позивача у відповідача був відсутній лічильник обліку електричної енергії, що також підтверджується матеріалами справи актом №0008003 від 08.11.2017 року. Крім того відповідно до пояснень представника позивача відповідач була відключена 02 квітня 2013 року від електропостачання, що також підтверджується матеріалами справи актом №0008003 від 08.11.2017 року, особовим рахунком №52651138. З врахуванням наведеного та відповідно до положень ст.ст. 525, 526, 611 ЦК України, ст.27 Закону України Про електроенергетику, п.п.21-42,48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, а також те, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку надає позивач, між сторонами склалися договірні правовідносини, факт порушення з боку відповідача договірних зобов'язань є доведеним, останній порушив Правила користування електричною енергією для населення, тому повинен сплатити позивачеві заподіяні збитки. Та оскільки відповідач не бажає вчинити це добровільно, то матеріальні збитки слід стягнути судовим рішенням. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір в розмірі 1762 гривень стягується з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved