Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-13 00:00:00

27 березня 2014 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулись до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку в два місяці для подання заяви до Першої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] Свої позовні вимоги позивачі обґрунтовують тим, що [INFO] у м.Києві померла [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина, що складається із однокімнатної квартири [ADDRESS]. 21 червня 1978 року П'ятою Київською державною нотаріальною конторою було посвідчено заповіт, зареєстрований в Реєстрі за №1-17204, відповідно до змісту якого [PERSON] все своє майно заповіла позивачам в рівних долях. 10 березня 2015р. на адресу позивачки [PERSON] надійшов лист із Першої київської державної нотаріальної контори, яким позивачку повідомили, що [INFO] померла [PERSON], яка 1/2 частину всього свого майна заповідала позивачці Заповітом, посвідченим 21.06.1978 року П'ятою київською державною нотаріальною конторою. Однак, звернувшись 12.03.2015 року до Першої київської державної нотаріальної контори, позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв'язку із пропуском шестимісячного строку подачі заяви про прийняття спадщини, а тому позивачі вимушені були звернутись до суду за захистом своїх прав. В процесі розгляду справи, судом було замінено третю особу Першу Київську державну нотаріальну контору, яка не є юридичною особою на Головне територіальне управління юстиції у м.Києві та залучено до участі у справі [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, яка також звернулася до нотконтори з заявою про прийняття спадщини після [PERSON]. В судовому засіданні представник позивачки [PERSON] та позивачка [PERSON] позов підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити з підстав викладених в ньому. Представник відповідача, до судового засідання подав на адресу суду письмові пояснення, в яких при вирішенні справи покладається на розсуд суду та просив суд слухати справу у відсутності представника відповідача. Третя особа Головне територіальне управління юстиції у м.Києві у судове засідання свого уповноваженого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, поважності причин неявки суду повідомлено не було. Представник третьої особи [PERSON] та сама третя особа, в судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, оскільки вважають, що стороною позивачки не доведено поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, крім того, третьою особою в судовому порядку буде встановлюватися факт спільного проживання із спадкодавицею, що буде підставою для прийняття спадщини за законом. Вислухавши пояснення сторони позивачів, третьої особи [PERSON] та її представника, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON], про що зроблено актовий запис №2683, та підтверджується свідоцтвом про смерть від 10.02.2014 року. Відповідно до заповіту, зареєстрованого в реєстрі за №1-17204, посвідченого державним нотаріусом П'ятої Київської державної нотаріальної контори 21.06.1978 року, [PERSON] заповідала все своє майно [PERSON] та [PERSON] у рівних долях. 10.03.2015 року на адресу позивачки [PERSON] надійшов лист із Першої Київської державної нотаріальної контори, яким позивачку повідомили, що [INFO] померла [PERSON], яка 1/2 частину всього свого майна заповідала позивачці Заповітом, посвідченим 21.06.1978 року П'ятою київською державною нотаріальною конторою. 12.03.2015 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулись до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину за заповітом в рівних долях кожній. Постановами від 12.03.2015 року державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. було відмовлено позивачам у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом у зв'язку із пропущенням позивачами шестимісячного строку для прийняття спадщини. Крім того, підставою для відмови у вчинення нотаріальної дії позивачці [PERSON] було також розбіжності в прізвищі позивачки [PERSON], так як в заповіті вказано «[PERSON]», а в паспорті позивачки - «[PERSON]». При цьому, позивачкою [PERSON], було змінено дошлюбне прізвище «[PERSON]», у зв'язку із реєстрацією шлюбу 22.11.1987 року - на «[PERSON]», 22.08.2008 року - на «[PERSON]». Як вбачається із матеріалів спадкової справи №459/2014, відкритої після смерті [INFO] [PERSON], наданої на запит суду Першою Київською державною нотаріальною конторою, судом встановлено, що інших спадкоємців за заповітом або тих які мають обов'язкову долю в спадщині після смерті [PERSON] немає. Разом з тим, до Першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулася третя особа [PERSON] з підстав проживання зі спадкоємицею не менше п'яти років до дня її смерті. Водночас, листом від 31.10.2014р. за №10268/02-14, останній було повідомлено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлої [INFO] [PERSON] на квартиру [ADDRESS] неможливо, так як відсутні документи, які підтверджують факт проживання однією сім'єю з померлою менше п'яти років. При цьому, як вбачається з матеріалів спадкової справи №459/2014, та матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.04.2015 року, заяву [PERSON], заінтересовані особи - Перша київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції в м.Києві, [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення, залишено без розгляду. Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як було встановлено в судовому засіданні позивачі не звернулися до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] у встановлений шестимісячний строк, оскільки не були повідомлені про смерть останньої. Про смерть [PERSON] та відкриття спадщини щодо її майна, позивачі дізналась лише з листа Першої київської державної нотаріальної контори від 20.02.2015 №1405/02-14, що надійшов на адресу позивачки [PERSON], після чого і звернулися з відповідною заявою до нотаріуса. При цьому, відсутність відомостей про смерть [PERSON] також було зумовлене хворобливим станом позивачки [PERSON] та необхідністю догляду за останньою і з боку її доньки - позивачки [PERSON] За таких обставин, оскільки позивачам не було повідомлено про смерть спадкодавці та про відкриття спадщини протягом шести місяців після її смерті, і тільки листом Першої Київської державної нотаріальної контори від 20.02.2015 року їм було повідомлено про смерть [PERSON], який вони отримали 10.03.2015 року, до нотконтори із заявами про прийняття спадщини вони звернулися уже 12.03.2015 року, суд вважає причини пропуску позивачами строку на подання заяви про прийняття спадщини за заповітом щодо майна померлої [INFO] [PERSON] поважними, а тому позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, у зв'язку з чим суд вважає за необхідне визначити позивачам додатковий строк для подання ними заяви про прийняття спадщини за заповітом терміном в два місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved