Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-20 00:00:00

27 березня 2017 року [PERSON] звернувся до суду з позовом. Обгрунтовує свої вимоги тим, що після смерті матері [PERSON], яка настала 10 грудня 2015 року, він є спадкоємцем за законом, який бажає прийняти спадщину, оскільки його рідні брати та сестри (діти померлої) [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] не бажають приймати спадщину після смерті матері. Тому він, за даних обставин просить визначити додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску такого строку зазначає свою переконаність у тому, що спадщину після смерті матері прийняли хтось із його братів чи сестер. Сторони, їх представники у судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у своїх заявах позивач позов підтримав, відповідачі фактично визнали позовні вимоги, просили розглянути справу без їхньої участі. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] є матірю [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] (а.с.6, 13-17). 09 червня 2003 року [PERSON] отримала державні акти на право приватної власності на земельні ділянки, розташовані на території Підставської сільської ради Липоводолинського району Сумської області, площами 0,248 га, 0,127 га, 2,347 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.8-10). 25 квітня 2007 року [PERSON] усе своє майно заповіла своєму синові [PERSON] Заповіт посвідчувався секретарем виконкому Підставської сільської ради Липоводолинського району за реєстровим №178, не змінювався і не відмінявся. 10 грудня 2015 року [PERSON] померла (а.с.11). Із довідки Підставської сільської ради Липоводолинського району Сумської області від 12 січня 2017 року вбачається, що [PERSON] до дня смерті була зареєстрована та самотньо проживала у [INFO] (а.с.12). За даними Липоводолинської районної державної нотаріальної контори від 28 березня 2017 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, спадкоємці за її прийняттям не зверталися, відомості про прийняття спадщини особами, які постійно на час смерті спадкодавця проживали разом з нею та вважаються такими, що прийняли спадщину відсутні. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Зважаючи на те, що позивач вважав, що спадщину після смерті матері прийняли його рідні брати та сестри, а тому не вживав жодних дій для прийняття спадщини після неї, суд, з огляду на дотримання вимог законності та справедливості, вважає вказані причини пропуску строку поважними і такими, що дають підстави для задоволення позову.

Outcome: approved