Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-02 00:00:00

27.11.2012 року позивач через свого представника звернувся до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], треті особи: [PERSON], приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу [PERSON] про визнання договору недійсним, визнання права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння. В ході розгляду справи в якості третіх осіб залучено [PERSON] та службу у справах дітей Оболонської РДА в м.Києві. В обгрунтування позовних вимог вказує, що [INFO] помер [PERSON], який являється рідним братом позивача та який проживав за адресою: [ADDRESS]. Факт смерті [PERSON] підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], яке видане Відділом реєстрації сметрі у м. Києві 28.01.2011 року та довідкою про причину смерті № 128 від 28.01.2011 року. Після того, як мешканці будинку, в якому проживав [PERSON] виявили, що останній помер, квартира де він мешкав була закрита та опечатана працівниками Оболонського РУ ГУ МВС України в м. Києві. Про смерть свого брата позивач дізнався лише через місяць. 28.04.2011 року Двадцять першою київською нотаріальною конторою була відкрита спадкова справа № 177-2011 щодо майна померлого на підставі заяви позивача, так як у нього був намір отримати в спадщину квартиру [ADDRESS], яка належала померлому, шляхом спадкування за законом. Оскільки для отримання спадщини позивачу необхідно було надати нотарісу ряд документів, що засвідчують право власності спадкодавця на майно, він разом з працівниками Оболонського РУ ГУ МВС України в м. Києві потрапив до квартири померлого, однак із документів було виявлено лише пенсійне посвідчення померлого, а в квартирі спостерігалися сліди проникнення сторонніх осіб, а тому позивач не зміг надати нотаріусу необхідних документів та належним чином прийняти спадщину виявилось не можливим. 03.11.2011 року слідчим Оболонського РУ ГУ МВС України в м. Києві була порушена кримінальна справа № 05-24911 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. Досудовим слідством по даній справі було втсановлено, що 21.06.2011 року в денний час невстановлена слідством особа, видавши себе за померлого [INFO] [PERSON], [INFO], продала однокімнатну картиру [ADDRESS], чим заподіяла брату померлого, гр. [PERSON], [INFO] матеріальний збиток у великих розмірах на суму 90 322 грн. 10.12.2011 року позивача було визнано потерпілим по вищевказаній кримінальній справі та визнано цивільними позивачем. За договором купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 21.06.2011 року, покупцем виступив [PERSON], який мешкає за адресою: [ADDRESS]. Вказаний договір купівлі-продажу був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстровано в реєстрі за № 1028. Згідно договору купівлі-продажу від 02.08.2011 року, зареєстрованого в реєстрі за № 672 та посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON], [PERSON] продав, а [PERSON] купив квартиру [ADDRESS]. 07.09.2011 року між [PERSON] та [PERSON] укладено попередній договір купівлі-продажу квартири, строком дії до 01.10.2011 року та зареєстровано в реєстрі за № 732. Згідно договору купівлі-продажу від 01.10.2011 року, зареєстрованого в реєстрі за № 807 та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON], [PERSON] продав [PERSON] купила квартиру [ADDRESS]. Враховуючи вищевикладене позивач просив суд визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 21.06.2011 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрований в реєстрі за № 1028, укладений між [PERSON] та [PERSON] Визнати за [PERSON] право приватної власності на квартиру [ADDRESS]. Витребувати квартиру [ADDRESS] із незанного володіння. В подальшому в ході розгляду справи представник позивача уточнив позовні вимоги та просив суд визнати недійсним недійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 21.06.2011 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрований в реєстрі за № 1028, укладений між [PERSON] та [PERSON] Визнати за [PERSON] право приватної власності на квартиру [ADDRESS]. Витребувати квартиру [ADDRESS] із незанного володіння [PERSON] Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з обставин викладених в позові та просив суд задовольнити позов в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судові засідання не з'являвся , про день та час розгляду справи повідомлявся судом належним чином. Також відносно [PERSON] судом було застосовано привід, оскільки представник відповідача [PERSON] заявляв клопотання про допит його в якості свідка. Проте, наданих суду працівниками міліції матеріалів вбачається, що доставити [PERSON] в суд не було можливості, оскільки двері квартири ніхто не відкрив, а сусіди пояснили, що останній тривалий час в [ADDRESS] не проживає. Представники відповідача [PERSON] в судових засіданнях проти задоволення позову заперечували з посиланням на те , що на час укладення відповідачкою [PERSON] договору купівлі-продажу спірної квартири будь-яких обмежень щодо продажу не було, а тому після укладення договору купівлі-продажу між нею та [PERSON], та відповідно після його реєстрації в БТІ, вона є добросовісним набувачем, відповідно законним власником квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] та третя особа [PERSON] також в судових засіданнях проти позову заперечували та просили суд в задоволенні позову відмовити. В судовому засіданні відповідач [PERSON] суду пояснила, що на час огляду спірна квартира опечатана не була і в неї не було сумнівів стосовно її придбання. Також вказала, що квартира куплена за 32 тис. доларів США і вона є добросовісним набувачем. В судове засідання призначене на 27.03.2014 року відповідач та третя особа не з*явилася, про розгляд справи повідомлені належним чином. Враховуючи наявність в судовому засіданні представника відповідача [PERSON] та з урахуванням того, що неявка третьої особи не перешкоджає розгляду справи, суд вважає за можливе закінчити розгляд справи без їх участі. Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, з посиланням на те, що нею був посвідчений договір купівлі-продажу спірної квартири між [PERSON] та [PERSON] при наявності всіх необхідних документів, відповідно до норм діючого законодавства, а тому просила суд в задоволенні позову відмовити. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував з посиланням на те, що в червні 2011 року планував разом з сім*єю переїхати до м.Києва для постійного проживання та працевлаштування, оскільки звільнився з попереднього місця роботи, а тому виникла необхідність у купівлі квартири. В результаті довготривалого пошуку знайшов інформацію про продаж квартири безпосередньо власником квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та зателефонував до власника квартири [PERSON] Запропонований варіант йому сподобався, тому по телефону домовилися з [PERSON] зустрітися для попереднього огляду квартири. 11.07.2011 року, прибувши по вказаній адресі, особисто зустрілися з [PERSON] При цьому, зустрічаючи його біля будинку, де розташована квартира, [PERSON] своїм комплектом ключів спочатку відкрив двері під*їзду, та потім вказану квартиру. На вхідних дверях до квартири будь-яких слідів пошкоджень дверей або їх опечатування він не бачив. [PERSON] повідомив, що є власником квартири, на підтвердження цього показав свій паспорт та оригінали правоустановчих документів на квартиру, оформлених на його ім*я: технічний паспорт; договір купівлі-продажу; витяг Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об*єкти нерухомого майна. На момент огляду вказаної квартири там знаходилися деякі меблі та інші побутові речі, які власник квартири у разі продажу зобов*язувався вивезти самостійно. Будь-яких підозр або сумнівів про незаконність володіння [PERSON] квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] у нього не виникало. Оглянувши квартиру, дійшли згоди на укладення договору купівлі-продажу квартири та визначили дату 02.08.2011 року. Тоді ж надав [PERSON] залогову суму у розмірі 8000 грн. (еквівалент 1000 дол.США). Після повернення у м.Луганськ, йому запропонували роботу провідного спеціаліста управління ризиків та фінансів у ПАТ «Східно промисловий комерційний банк» у м.Луганську, на яку погодився. При телефонній розмові з [PERSON] на його прохання повернути завдаток та відмінити укладення договору [PERSON] відмовився, тому 02.08.2011 року приїхав до м.Києва для укладення договору купівлі-продажу квартири. До укладення договору ще раз зустрілися у квартирі [ADDRESS] . На той час у квартирі залишилися ще деякі побутові речі [PERSON], які він ще не встиг вивезти. 02.08.2011 року ними був укладений договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], засвідчений приватним нотаріусом [PERSON] Після проведення з продавцем розрахунків і сплати збору на обов*язкове державне пенсійне страхування, приватний нотаріус [PERSON] засвідчила договір купівлі-продажу квартири та надала йому всі необхідні документи для подальшої реєстрації в БТІ м.Києва. [PERSON] надав 4 комплекти ключів від вхідних дверей до квартири та 1 комплект від під*їзду, а один комплект попросив тимчасово залишити у себе для вивезення свого майна, що залишилося у квартирі, на що він погодився. В той же день надав документи до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об*єкти нерухомого майна для переоформлення документів на своє ім*я. Після переоформлення документів на квартиру було прийнято рішення куплену квартиру відремонтувати, провести там косметичний ремонт, а потім здавати в оренду або продати. Враховуючи те, що мешкав та працював у м.Луганську, не мав можливості самостійно проводити там ремонтні роботи та вести пошук покупів або орендарів своєї квартири, 18.08.2011 року ним була надана довіреність, якою уповноважив [PERSON], знайти покупця або орендаря на його квартиру. На початку вересня 2011 року йому зателефонував [PERSON] та повідомив, що знайшов покупця на квартиру, та запропонував йому приїхати до м.Києва для укладення попереднього договору купівлі-продажу квартири. 07.09.2011 року між ним та [PERSON] був укладений попередній договір купівлі-продажу квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та призначили дату укладення договору на 01.10.2011 року. 01.10.2011 року з покупцем [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] Після чого ним новій власниці передані усі необхідні документи та ключі від квартири. Просив в задоволенні позову відмовити. В подальшому в судові засідання третя особа [PERSON] не з*являвся, про розгляд справи судом повідомлявся, суд вважає за можливе закінчити розгляд справи без його участі. Представник служби у справах дітей Оболонської РДА в м.Києві в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся судом належним чином, суд вважає за можливе провести розгляд справи без його участі. Вислухавши пояснення представників сторін, відповідача, третіх осіб, свідка, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного. [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.121 т.1). Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з спірної квартири [ADDRESS] та яка належала спадкодавцю на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого відділом приватизації Бортницької станції аерації від 08.09.1998 року ( а.с.45 т.1) Спадкоємцем за законом на час відкриття спадщини є [PERSON], який є рідним братом спадкодавця. Факт родинних стосунків підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] (а.с.169 т.1) , витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження [PERSON] (а.с. 170 т.1) та поясненнями свідка [PERSON] У встановлений законом шестимісячний строк позивач звернулася до 21-ї Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, що залишилася після смерті її рідного брата [PERSON] (а.с. 201 т.1) З довідки КП «Житлосервіс» «Куренівка» вбачається , що [PERSON] до дня смерті був зареєстрованим в спірній квартирі з 23.01.1985 року по [INFO], виписаний в зв*язку зі смертю 28.04.2011 року (а.с.203 т.1 ), за вищевказаною адресою більше ніхто зареєстрований не був (а.с. 202 звор. т.1) Так, згідно договору купівлі-продажу від 21.06.2011 року, укладеним начебто [PERSON] та [PERSON] була продана квартира [ADDRESS], вказаний договір купівлі-продажу посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] (а.с.43 т.1) Як вбачається з листа Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об*єкти нерухомого майна від [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] перейшло до [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 21.06.2011 року. Від [PERSON] право власності на вищевказану квартиру перейшло до [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу , посвідченого 02.08.2011 року. Від [PERSON] право власності на квартиру перейшло та зареєстровано за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу , посвідченого 01.10.2011 року. (а.с.61 т.1) Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов*язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов*язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього повну грошову суму. Згідно ст. 658 ЦК України право продажу товару , крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. На момент підписання договору купівлі-продажу 21.06.2011 року власника спірної квартири [PERSON] в живих не було, він помер [INFO]. Відповідно до п. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється в момент її смерті. Як убачається з відповіді слідчого управління Оболонського РУ ГУ МВС України в м.Києві в провадженні даного відділу перебуває кримінальна справа № 05-24911, порушена 03.11.2011 року за ознаками вчинення злочину передбаченого ч.3 ст.190 КК України. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] був одинокою людиною. Про його смерть позивач дізнався через певний час. Коли він приїхав, то йому повідомили, що ключі від квартири знаходяться в міліції і їх йому не надали та повідомили, що квартира опечатана. До квартири приходили разом з працівниками міліції, документів в квартирі ніяких окрім пенсійного посвідчення не було, речі в квартирі були розкидані, і квартира була опечатана працівниками міліції . В липні 2011 року від паспортистки дізналися, що квартира декільна раз перепродана. Відповідно до ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п*ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин) . У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Таким чином, суд приходить до висновку, що договір купівлі-продажу спірної квартири від 21.06.2011 року укладений від імені [PERSON] невстановленою особою та [PERSON], посвідчений 21.06.2011 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу є нікчемним з моменту укладення, оскільки на час його посвідчення власника квартири не було в живих. При цьому не підлягає задоволенню вимога про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 21.06.2011 року, оскільки вказаний правочин містить ознаки нікчемності та є нікчемним. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов*язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька , так і з боку матері. Тобто, судом встановлено, що позивач, як рідний брат, відноситься до кола спадкоємців померлого [PERSON] і враховуючи те, що спадкоємці першої черги відсутні та з урахуванням того, що все майно не охоплене заповітом, суд вважає, що він має право на успадкування спірної квартири. Так, Цивільним кодексом України в главі 29 передбачені цивільно-правові способи захисту права власності. Зокрема, норми ст. ст. 387, 388 ЦК України надають власнику право витребувати майно із чужого незаконного володіння або від добросовісного набувача. Статтями 387, 392 ЦК України передбачено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Суд вважає, що правом пред*явлення віндикаційного позову наділений і спадкоємець власника. Відповідно до ст. 330 ЦК України якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст. 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. Пунктом 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України визначено, що в разі придбання майна за відплатним договором у особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у випадку, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії 27.09.2011 року відмовлено [PERSON] - представнику [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім*я [PERSON] на майно, що залишилося після смерті [INFO] [PERSON] в зв*язку з відсутністю документів на право власності на майно, що належало померлому [PERSON] (а.с.214 т.1) Враховуючи те, що позивач відноситься до кола спадкоємців другої черги померлого [PERSON], заяву про прийняття спадщини подав в строки визначені законом, проте позбавлений можливості оформити спадщину через відсутність правовстановлюючих документів, суд приходить до висновку, що його право підлягає захисту в судовому порядку в зв*язку з чим суд приходить до висновку про задоволення вимоги про визнання за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS], загальною площею 26,80 кв.м., жилою площею 13,20 кв.м. Також, з урахуванням того, що на час посвідчення правочину від 21.06.2011 р. власника квартири не було в живих суд вважає, що права спадкоємця підлягають захисту і шляхом задоволення віндикаційного позову. Слід витребувати квартиру [ADDRESS] з володіння [PERSON]. На підставі викладеного та

Outcome: partial