Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-21 00:00:00

28 листопада 2018 року [PERSON] звернувся з позовом до Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії - Одеське обласне управління та просив суд зобов`язати відповідача відновити позивачу кошти кредитного ліміту в сумі 19500,00 грн. і комісію банку у розмірі 200,00 грн., списані з карткового рахунку № [NUMBER] , 02 липня 2017 року, та скасувати нараховані проценти за користування кредитною лінією у сумі 3494,11 грн., нараховану пеню за непогашення прострочених відсотків у розмірі 109,00 грн. Позовна заява обґрунтована тим, що [PERSON] є клієнтом банку та отримав платіжну картку «MasterCard», яка надавала можливість здійснювати платіжні операції, як за рахунок власних грошових коштів, так і кредитних коштів банку з лімітом кредиту 23000,00 грн. 02.07.2017 позивачу зателефонував нібито працівник банку з проханням повідомити прізвище, ім`я та по батькові, номер картки та ІПН код з метою ідентифікації його як клієнта банку, мотивуючи це тим, що внаслідок вірусної атаки на комп`ютерну мережу банку було втрачено відповідні дані. Назвавши свої дані позивач зауважив, що передавати дані по картці не має права, на що особа, яка телефонувала повідомила, що зараз на фінансовий номер телефону позивача прийде sms-повідомлення, яке він має підтвердити. Після цього, на фінансовий номер телефона позивача дійсно прийшло кілька повідомлень про зняття коштів з його рахунку у розмірі 19500,00 грн. і 200,00 грн. комісії банку. Позивач після цього негайно зателефонував до Контакт-Центру «Ощадбанку» з вимогою скасувати транзакції та заблокувати картку, у відповідь працівник банку заблокував картку, проте анулювати платежі не зміг, бо вони вже виконані. Позивач також звертався з письмовою заявою до банку щодо проведення перевірки з приводу несанкціонованого знаття з його рахунку коштів. Крім цього, позивач звернувся до поліції, проте банк не відновив йому кошти кредитного ліміту та нараховує проценти, що і стало приводом для звернення до суду. Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.С. від 03.12.2018 року справу прийнято до провадження та призначено розгляд справи в загальному позовному провадженні. 05.02.2019 року представником відповідача до суду надано відзив, в якому він зазначив, що спірному переказові коштів у сумі 19500,00 грн. передували телефонні розмови позивача з невідомою особою та розголошення цій особі реквізитів платіжної картки, одноразових цифрових паролів із застереженням «УВАГА! НІКОМУ НЕ ПОВІДОМЛЯЙТЕ ОДНОРАЗОВИЙ ПАРОЛЬ (ПІН) до WEB-банкінгу», відомих тільки [PERSON] та без введення яких операція щодо переказу коштів не могли бути завершеними, списання коштів з карткового рахунку відбулося з електронною ідентифікацією платіжного засобу [PERSON] . З вищевикладеного вбачається, що оспорювану операцію можливо було здійснити шляхом електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу у системі UKR KYIV MOBILE BANKING, лише особою, якій відомі реквізити платіжної картки: номер та термін дії карти відправника, ПІН - код та CVV код. Конфіденційні дані відомі виключно держателю платіжної картки, він зобов`язаний застосувати всі необхідні заходи безпеки власної платіжної картки та її реквізитів. Зазначене, на думку представника відповідача, свідчить про те, що позивач діяв всупереч взятим на себе договірним зобов`язанням, що призвело до розголошення стороннім особам необхідних реквізитів для здійснення фінансових операцій за його рахунком, а тому підстави для задоволення позову відсутні. У судовому засіданні 27 лютого 2020 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Позивач у судовому засіданні підтримав позов та просив суд його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у ньому. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, посилаючись на обставини, викладені у відзиві. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Судом встановлено, що23.04.2013 року між позивачем та банком був укладений Договір №466388 та Додатковий договір №1 (а.с. 17-19), яким розділи 1-12 Договору №466388 викладено у новій редакції, та за умовами якого позивачу відкрито поточний рахунок № [NUMBER] , встановлено кредитний ліміт у сумі 23000,00 грн. з фіксованою процентною ставкою за користування кредитними коштами - 25% річних (п.1.1.4. Додаткового договору №1), видано платіжну картку № [NUMBER] та ПІН - конверт до неї. За п.1.2. Договору банк взяв на себе зобов`язання приймати та зараховувати на рахунок грошові кошти, які надходять клієнту та забезпечувати проведення розрахунків за операціями, у тому числі здійсненими з використанням платіжної картки, в межах кредитного ліміту. Також, за Договором сторони домовилися, що: клієнт має право в період дії договору підключитися та користуватися дистанційними каналами обслуговування, що пропонуються банком системою WEB-банкінг (п. 4.1.); підключення до системи WEB-банкінг здійснюється клієнтом відповідно до Інструкції користувача системи WEB-банкінг з використанням пристрою клієнта (персональний комп`ютер, мобільний телефон тощо) (п. 4.2.); отриманні Банком платіжні документи, створені в системі WEB-банкінг та підтверджені паролем клієнта, мають таку ж юридичну силу, як і документи, що були подані клієнтом на паперовому носії та підписані власноруч клієнтом (п. 4.4.); права, обов`язки та відповідальність сторін при дистанційному обслуговуванні клієнта за допомогою системи WEB-банкінг обумовлені в Правилах користування платіжними картками, емітованими АТ «Ощадбанк» у додатку №2 до Договору (а.с. 21-23). Порядок користування та функціональні можливості системи WEB-банкінг, визначені в Інструкції користувача системи WEB-банкінг. Клієнт зобов`язаний до початку користування системою WEB-банкінг ознайомитись з Інструкцією користувача системи WEB-банкінг, Тарифами та Правилами, розміщення чинних редакцій яких банк забезпечує на своєму сайті за адресою: www.oschadbank.com у мережі інтернет (п.п. 4.5., 4,6., 7.5.). Перелік операцій, які вчиняються Банком за рахунком, в т.ч. за допомогою систем WEB-банкінг», права та обов`язки сторін, їх відповідальність визначаються Правилами та Тарифами, правилами відповідної Міжнародної платіжної системи та нормами чинного законодавства України та Інструкцією користувача (п. 7.2.). Підписанням цього Договору Клієнт засвідчив, що він ознайомлений з Правилами та Тарифами, погоджується вважати положення вказаних Правил та Тарифів обов`язковими для застосування до відносин, які виникли на підставі цього Договору (п. 7.3.). Пунктом 1.3. Правил користування платіжними картками, емітованими АТ «Ощадбанк» (Додаток №2 до Договору), клієнта попереджено: «Не розголошуйте номер своєї платіжної картки та ПІН-код стороннім особам; не зберігайте ПІН-код разом із карткою». Відповідно до розділу 2 Правил, користувачі повинні вживати всіх можливих заходів для запобігання втрати, крадіжки чи незаконного використання платіжних карток. Якщо платіжну картку втрачено, викрадено або з іншої причини вона стала непридатною для використання, а також якщо ПІН-код став відомий сторонній особі, користувач в усній формі терміново повинен повідомити банк про це в Контакт центр ПАТ «Державний ощадний банк України» та протягом 3 днів надати про це письмову заяву в оригіналі або по факсу до установи банку, де відкрито рахунок. Користувач відповідає за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо передав платіжну картку сторонній особі, або не повідомив банк про те, що її загублено. 02.07.2017 року на особистий номер ( [NUMBER] ) позивача зателефонував нібито працівник АТ «Ощадбанк», з проханням назвати прізвище, ім`я, по батькові, номер картки та ПІН-код, з метою ідентифікації, як клієнта банку, мотивуючи свою вимогу тим, що внаслідок вірусної атаки на комп`ютерну мережу АТ «Ощадбанк» були втрачені відповідні дані. [PERSON] повідомив особі, яка телефонувала свої особисті дані. Після цього, особа, що телефонувала, повідомила, що зараз на фінансовий номер позивача надійде СМС-повідомлення, яке [PERSON] повинен підтвердити. Після чого, на вказаний фінансовий номер надійшло кілька СМС-повідомлень про зняття коштів з його рахунку у сумі 19500,00 грн. і 200,00 грн. комісії банку. Отримавши ці СМС, позивач здійснив дзвінок до контакт-Центру АТ «Ощадбанк» та повідомив про свою незгоду з трансакцією, дозвіл на проведення якої він не надавав, та вимогою анулювати платіж і заблоковувати картку. На що, працівник-оператор АТ «Ощадбанк» заблокував картку та пояснив, що анулювати здійснену трансакцію не може, бо її вже виконано. 02.07.2017 року до Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області надійшла заява [PERSON] про те, що 02.07.2017 року приблизно о 13 год. невстановлена особа, ввівши в оману останнього, дізналась реквізити банківської карти та текст смс-повідомлень, що надійшли на мобільний телефон [PERSON] , після чого заволоділа грошовими коштами останнього у сумі 19500,00 грн. Зазначену заяву 02.07.2017 року було внесено до ЄРДР та відкрито кримінальне провадження №12017160480002633. Як вбачається з пояснень потерпілого [PERSON] , які наявні в матеріалах кримінального провадження, він назвав особі, що йому телефонувала, номер картки та коди з смс-повідомлень, що йому надходили (а.с. 133). 18 червня 2018 року старшим слідчим СВ Київського ВП у м. Одесі ГУНП в Одеській області Діцулом О.В. ухвалено постанову про закриття кримінального провадження 12017160480002633 у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. Позивач не надав інформацію про оскарження ним зазначеної постанови слідчого до суду. Сторонами не заперечувалось, що 04.07.2017 року позивачем направлено до філії-Одеське обласне управління Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» заяву з вимогою надати відомості щодо отримувача коштів, його номерів рахунку та картки. У відповідь позивачу надана виписка по його рахунку за період з 03.06.2017 р. по 03.07.2017р., з якої вбачається, шо 02.07.2017р. здійснено безготівковий переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING [NUMBER] грошових коштів у сумі 19500,00 грн. і 200,00 грн. комісії Банку. 21.07.2017р. позивач знов звернувся до філії АТ «Ощадбанк» з заявою про повернення знятих коштів на його картковий рахунок на підставі того, що поза його волею і без його згоди невідомі особи здійснили спірний переказ коштів. Вимагав провести службове розслідування стосовно несанкціонованої позивачем фінансової операції. За фактами, викладеними Позивачем у заяві від 21 липня 2017р., банком була проведена службова перевірка, за результатами якої встановлено (а.с. 58-59), що з карткового рахунку № [NUMBER] клієнта [PERSON] 02.07.2017 року о 13:25 год. відбулось списання 19500,00 грн. та 200,00 грн. комісії шляхом переказу коштів з платіжної картки № [NUMBER] через UKR KYIV MOBILE BANKING з використанням Інтернет ресурсу «Ощад 24/7». Вказана операція була проведена коректно, з правильним введенням логіну та паролю входу в систему «Ощад 24/7», відомому лише клієнту, та одноразових паролів, що були надіслані банком СМС-повідомленнями на особистий фінансовий номер мобільного телефону [NUMBER] клієнта [PERSON] . Враховуючи зазначене, висновком за результатами проведення службової перевірки встановлено, що зміст одноразових паролів, що були надіслані банком СМС-повідомленням на особистий фінансовий номер мобільного телефону клієнта [PERSON] , стали відомі третій особі. Операції в мережі Інтернет з застосуванням ПІН-кодів для одноразової операції, які відомі лише клієнту та направляються на його особистий фінансовий номер мобільного телефону, відбуваються миттєво, одразу після введення такого (одноразового) ПІН-коду, тому поверненню або блокуванню не підлягають. Як вбачається з витягу з програмного забезпечення Банку DATA BASE MANAGER (а.с. 63), 02.07.2017 р. о 13:19 на мобільний номер позивача [NUMBER] направлене СМС-повідомлення з паролем (PIN) до WEB BANKING та попередженням «УВАГА! НІКОМУ НЕ ПОВІДОМЛЯЙТЕ ОДНОРАЗОВИЙ ПАРОЛЬ (ПІН) до WEB-банкінгу». Після розголошення позивачем цього паролю стало можливим створення та реєстрація облікового запису на Інтернет ресурсі Банку WEB BANKING та третя особа отримала доступ до карткового рахунку позивача, відкритого в АТ «Ощадбанк». Як вбачається з витягу з програмного забезпечення Банку DATA BASE MANAGER (а.с. 63), 02.07.2017р. о 13:23 на мобільний номер позивача [NUMBER] направлене СМС-повідомлення з паролем (PIN) до WEB BANKING та попередженням «УВАГА! НІКОМУ НЕ ПОВІДОМЛЯЙТЕ ОДНОРАЗОВИЙ ПАРОЛЬ (ПІН) до WEB-банкінгу» Після розголошення позивачем цього паролю, невідомою особою було знято встановлений добовий ліміт переказу коштів з карткового рахунку Позивача № [NUMBER] . Як вбачається з історії авторизацій з програмного забезпечення Банку DATA BASE MANAGER (а.с. 64), операція з переказу 19500,00 грн. з утриманням 200,00 грн. комісії банку за цю операцію відбулась о 13:25 02.07.2017 р. За зверненням Позивача до Контакт-центру Банку платіжну картку № [NUMBER] заблоковано 02.07.2017р. о 13:32 з коментарем «інфо стала відома 3 ос., держ.». Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування коштів з його рахунку банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статей 32.1, 32.7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів. Банк платника не має права на списання з рахунка платника коштів за розрахунковим документом після отримання документа на його відкликання. Згідно з пунктами 6, 7, 9 розділу VI Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Заперечуючи проти позову, відповідач довів, що всі фінансові операції з використанням електронних платіжних засобів, у тому числі й трансакції, які мали місце 02 липня 2017 року, проводяться тільки після підтвердження шляхом введення паролю, який надходить на фінансовий номер телефону клієнта. Крім того, у судовому засіданні відповідачем доведено, що на момент надходження від позивача повідомлення (телефонного дзвінку) до банку про платіжні операції, які ним не виконувалися, трансакція зі списання коштів у сумі 19500,00 грн. з карткового рахунку позивача вже була завершена. Позивач у судовому засіданні підтвердив, що зателефонував до банку після того як йому на телефон надійшло смс-повідомлення про списання з його рахунку коштів у розмірі 19500,00 грн., та не заперечував, що він повідомив паролі, що надходили йому на телефонний номер, невідомій особі. Таким чином, з боку позивача були допущені порушення, що сприяли незаконному переказу коштів, які полягали в тому, що 02 липня 2017 року він надав інформацію третій особі про реквізити та персональні дані клієнта. Ураховуючи те, що списання коштів відбулося з рахунку за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача - [PERSON] , суд вважає що позов задоволенню не підлягає. Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 03 липня 2019 року у справі № 161/6089/17 (провадження № 61-25553св18).

Outcome: dismissed