Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-13 00:00:00

26 травня 2015 року позивач [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до Комунальної установи Сумської обласної ради Обласний діагностичний центр у місті Шостка (далі КУСОР ОДЦ у м.Шостка), у якому просить: - визнати незаконним та скасувати наказ відповідача №4 від 02 квітня 2015 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» на лікаря терапевта [PERSON] у вигляді догани; - визнати незаконним та скасувати наказ відповідача №5 від 24 квітня 2015 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» на лікаря терапевта [PERSON] у вигляді догани; - стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в сумі 500 гривень 00 копійок. У цій справі третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Управління охорони здоровя Сумської обласної державної адміністрації. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 08 листопада 2011 року він був прийнятий на роботу до КУСОР ОДЦ у м.Шостка, згідно наказу №56-к від 2011 року на 0,5 ставки посади лікаря-терапевта з посадовим окладом згідно штатного розпису на підставі заяви від 07 листопада 2011 року. 08 квітня 2015 року до позивача, як до голови профспілкового комітету, звернулась член цього комітету [PERSON] з копією листа №169/04 від 08.04.2015 з проханням надати згоду на винесення відносно позивача догани за порушення трудової дисципліни 26 березня 2015 року. В подальшому, 24 квітня 2015 року відносно позивача був винесений наказ про винесення догани за порушення трудової дисципліни. Крім того, підставою винесення догани були доповідні записки працівників відповідача, які не були зареєстровані у встановленому порядку. Крім того, на доповідних записках відсутні резолюції щодо прийняття будь-яких рішень, видання документів, проведення заходів. Керівником КУСОР ОДЦ у м.Шостка, розглянуто доповідні записки однієї сторони конфлікту і не вважалось за доцільне отримання пояснень від іншої сторони інциденту, а також, не прийнято рішення про проведення службового розслідування для виявлення обставин вчинення дисциплінарного правопорушення і розвязання даної проблеми в колективі. Листом «Про ненадання згоди на винесення догани члену первинної профспілкової організації» за вхідним №162 від 23.04.2015, після проведення засідання профспілкової організації 15.04.2015 (протокол № 5) було відмовлено у наданні згоди на винесення догани відносно позивача, мотивуючи тим, що 26.03.2015 [PERSON] не було порушено п.2.16 Посадової інструкції, затвердженої директором КУСОР ОДЦ у м.Шостка від 02.04.2015. Працівники, обрані до складу профспілкових органів і не звільнені від виборчої діяльності, не можуть бути піддані дисциплінарному стягненню без попередньої згоди профспілкового комітету, членом якої вони є. Крім того, при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Однак, директором відповідача не звернуто увагу на відмову профспілкової організації про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності і відповідно стягнення накладено з порушенням чинного законодавства. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав, у поясненнях послався на доводи зазначені у позовній заяві. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та додатково пояснила, що при накладенні дисциплінарного стягнення на позивача, відповідачем було порушено вимоги чинного законодавства, а саме, не зясовано думку вищої профспілкової організації, оскільки позивач є керівником профспілки відповідача. Крім того, належне службове розслідування з приводу дій відповідача 26 березня 2015 року керівником відповідача не проводилось. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та пояснив, що позивачем 26 березня 2015 року було перевищено надані йому повноваження, внаслідок чого у приміщені відповідача було створено конфліктну ситуацію. Керівником відповідача було відібрано пояснення від осіб, які були свідками вищезазначеного. При винесені догани позивачу, який є головою первинної профспілкової організації відповідача думка вищого органу профспілки не зясовувалася. Щодо наказу №4 від 02.04.2015, то такого наказу відносно позивача не існувало. При оформленні працівником відділу кадрів проекту наказу про накладення дисциплінарного стягнення на позивача помилково було проставлено його дату та номер. Суд, вислухавши позивача та його представника, представника відповідача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що працює на посаді медичного реєстратора відповідача. 25 березня 2015 року була відсутня на роботи з причини перебування на похованні чоловіка родички. Перед цим написала заяву на відпустку строком на один день. 26 березня 2015 року прийшовши на роботу секретар запропонувала [PERSON] написати пояснювальну, де зазначити причину відсутності на робочому місці. Після цього, [PERSON] зателефонувала голові профспілки відповідача [PERSON] В подальшому, після того як у позивача закінчився прийом пацієнтів [PERSON] разом з [PERSON], [PERSON] та [PERSON] намагались зясувати у працівників відповідача [PERSON], [PERSON] та [PERSON] питання чому склалася така ситуація у [PERSON] та де її заява на відпустку. При цьому з боку позивача ніяких порушень не було і голосу останній не підвищував. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що у кінці березня 2015 року бачила позивача в коридорі КУСОР ОДЦ у м.Шостка разом з [PERSON] та [PERSON] При цьому в поведінці [PERSON] ніякої агресії не було, криків не чула. Також з боку позивача не було порушень правил поведінки або етики. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що станом на 26 березня 2015 року перебувала у відпустці по догляду за дитиною, хоча є працівником відповідача і в цей день прийшла до КУСОР ОДЦ у м.Шостка як пацієнт на прийом до лікаря терапевта [PERSON] Під час прийому пацієнтів до позивача зайшла [PERSON] і попросила допомоги у вирішенні питання повязаного із заявою останньої на відпустку. Після закінчення прийому пацієнтів позивач зайнявся вирішенням питання [PERSON] Під час вирішення цього питання та перебування позивача у коридорі КУСОР ОДЦ у м.Шостка з боку позивача були відсутні будь які дії які порушують правила поведінки і він ніяких конфліктних ситуацій не створював. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що 26 березня 2015 року в період з 14 год. 30 хв. до 15 год. 30 хв. приходила до відповідача в особистих справах. Бачила лікаря [PERSON] у коридорі відповідача на другому поверсі, при цьому він обговорював якісь питання з іншими працівниками КУСОР ОДЦ у м.Шостка. Порушення правил поведінки з боку позивача не було. Із наказу директора КУСОР ОДЦ у м.Шостка №5 від 24.04.2015 «Про накладання дисциплінарного стягнення» вбачається, що [PERSON] лікарю-терапевту оголошено догану. У мотивувальній частині наказу зазначено, що позивач перевищив свої повноваження, був ініціатором порушення трудової дисципліни, яке призвело до створення конфліктної ситуації в закладі та негативно відобразилось на робочому процесі працівників, свідками якого стали численні відвідувачі центру (п.2.16 Посадової інструкції, затвердженої директором КУСОР ОДЦ у м.Шостка від 02.04.2015). Крім того, у частині 2 резолютивної частини наказу зазначено, що визнано відмову профгрупи щодо притягнення лікаря-терапевта [PERSON] до дисциплінарної відповідальності необґрунтованою та не обєктивною, яка базується на неправдивих твердженнях. (а.с.6). З листа КУСОР ОДЦ у м.Шостка №169/04 від 08.04.2015 вбачається, що лист адресовано члену первинної профспілкової організації [PERSON] з проханням надати письмову згоду на винесення догани (наказ №4 від 02.04.2015 «Про накладання дисциплінарного стягнення») за скоєні дії внаслідок перевищення своїх повноважень, будучи ініціатором порушення трудової дисципліни, яке призвело до створення конфліктної ситуації в закладі та негативного відображення на робочому процесі працівників, свідками якого стали численні відвідувачі центру (п.2.16 Посадової інструкції, затвердженої директором КУСОР ОДЦ у м.Шостка від 02.04.2015). У листі відсутні прізвище, імя та по батькові особи, відносно якої необхідно надати дозвіл на винесення догани. (а.с.7). З листа секретаря первинної профспілкової організації КУСОР ОДЦ у м.Шостка [PERSON] «Про ненадання згоди на винесення догани члену первинної профспілкової організації» вбачається, що вивчивши всі наявні докази, а також свідчення нейтральних співробітників, первинна профспілкова організація не вбачає в діях її представників і [PERSON] зокрема перевищень своїх повноважень, порушень трудової дисципліни і не надає згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] Крім того, звертаються з проханням до керівника установи провести розяснювальну роботу з учасниками конфліктної ситуації щодо попередження погіршення соціально-психологічного мікроклімату колективу діагностичного центру, а також припинити будь-які спробі робити наклепи на інших працівників, тому що за наклеп передбачена кримінальна, а не адміністративна відповідальність. (а.с.8-10). З копії паспорта громадянина України МА 956121 виданого Шосткинським МРВ УМВС України в Сумській області 12 червня 2001 року вбачається, що [PERSON] народився 16 листопада 1983 року у м.Шостка Сумської області. (а.с.21). З доповідної [PERSON] від 27.03.2015 на адресу директора КУСОР ОДЦ у м.Шостка вбачається, що 26 березня 2015 року до неї звернувся лікар терапевт [PERSON] з проханням надати ключі від прийомної (кабінет №26), на що свідок відповіла, що з таким питанням необхідно звертатися до секретаря Церби Ю.В. В подальшому [PERSON] разом з іншим працівником КУСОР ОДЦ у м.Шостка зайшла до прийомної і закрила двері із нутрі. Після цього з коридору деякий час доносились вимоги про те, щоб [PERSON] відкрила двері, також смикали дверну ручку та стукали у двері. Із цієї доповідної вбачається, що під час інциденту саме [PERSON] гучно розмовляла і некрасиво висловлювалась. (а.с.23). Із доповідних записок [PERSON] (а.с.24) та [PERSON] (а.с.25) вбачається, що в них не зазначено про поведінку позивача 26 березня 2015 року, але вказано на його присутність в кабінеті бухгалтерії під час коли [PERSON] просила надати ключі від приймальні де знаходиться документація. Крім того, із доповідних записок вбачається, що в них відсутні реквізити реєстрації, а також резолюція директора КУСОР ОДЦ у м.Шостка. Із доповідних записок [PERSON] (а.с.26), [PERSON] (а.с.27), [PERSON] (а.с.28) та [PERSON] (а.с.29) вбачається, що 26.03.2015 в період з 13 год. 50 хв. до 14 год. 00 хв. [PERSON] разом з [PERSON] та [PERSON] створював конфліктну ситуацію в приміщенні КУСОР ОДЦ у м.Шостка шляхом гучної розмови. Крім того, із доповідних записок вбачається, що в них відсутні реквізити реєстрації, а також резолюція директора КУСОР ОДЦ у м.Шостка. Із списку членів первинної профспілкової організації КУСОР ОДЦ у м.Шостка станом на 01 квітня 2015 року вбачається, що [PERSON] лікар терапевт є головою первинної профспілкової організації. (а.с.45). Із журналу обліку дисциплінарних стягнень КУСОР ОДЦ у м.Шостка (справа №04-02, том №1) вбачається, що: - запис №4, [PERSON], номер і дата наказу 03.04.2015 №4, посада і місце роботи юрисконсульт КУСОР ОДЦ, характер порушення неодноразове запізнення на роботу, вигляд і зміст дисциплінарного стягнення оголошено зауваження; - запис №5, [PERSON], номер і дата наказу 24.05.2015 №5, посада і місце роботи лікар - терапевт КУСОР ОДЦ, характер порушення перевищення своїх повноважень, будучи ініціатором порушення трудової дисципліни, яке призвело до створення конфліктної ситуації в закладі та негативно відобразилось на робочому процесі працівників, свідками якого стали численні відвідувачі центру, вигляд і зміст дисциплінарного стягнення оголошено догану. (а.с.48-51). Відповідно до ст.139 КЗпП України, працівники зобовязані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ст.140 КЗпП України, трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. Відповідно до ст.141 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. Відповідно до абзацу 2 ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Відповідно до абзацу 2 ст.147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Відповідно до ст.148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у звязку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до абзацу 2 ст.149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Відповідно до ст.159 КЗпП України, працівник зобовязаний: - знати і виконувати вимоги нормативних актів про охорону праці; - додержувати зобовязань щодо охорони праці, передбачених колективним договором (угодою, трудовим договором) та правилами внутрішнього трудового розпорядку підприємства, установи, організації. Відповідно до абзацу 2 ст.160 КЗпП України, постійний контроль за додержанням працівниками вимог нормативних актів про охорону праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Крім того, відповідно до абзаців 2, 3 ст.252 КЗпП України, працівникам підприємств, установ або організацій, обраним до складу виборних профспілкових органів, гарантуються можливості для здійснення їх повноважень. Зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є. Відповідно до ч.1 ст.60 Цивільного процесуального кодексу України №1618-ІV від 18 березня 2004 року (далі ЦПК України), кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Так, із вищезазначеного вбачається, що наказу директора КУСОР ОДЦ у м.Шостка №4 від 02 квітня 2015 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» на лікаря терапевта [PERSON] у вигляді догани не існує, оскільки: - по-перше, працівником КУСОР ОДЦ у м.Шостка, який займався оформленням проекту такого наказу передчасно було проставлено його номер та дата, чого не заперечує відповідач; - по-друге, під №4 у Журналі обліку дисциплінарних стягнень КУСОР ОДЦ у м.Шостка №4 (справа №04-02, том №1) зареєстровано інший наказ від 03 квітня 2015 року і відносно іншої особи; - по-трете, позивачем не надано інших доказів, існування такого наказу. Враховуючи вищезазначене, позовна вимога про визнання незаконним та скасування наказу відповідача №4 від 02 квітня 2015 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» на лікаря терапевта [PERSON] у вигляді догани задоволенню не підлягає. Щодо позовної вимоги про визнання незаконним та скасування наказу відповідача №5 від 24 квітня 2015 року «Про накладення дисциплінарного стягнення» на лікаря терапевта [PERSON] у вигляді догани, то суд приходить до висновку, що така вимоги підлягає до задоволення. Так, при винесенні цього наказу посилання йде на внутрішній нормативний акт Посадову інструкцію, затверджену 02 квітня 2015 року, яка не була введена в дію на час вчинення позивачем дій, що зазначені у наказі як проступок, а саме 26 березня 2015 року. У матеріалах відсутні докази, що керівник КУСОР ОДЦ у м.Шостка зажадав письмові пояснення від інших безпосередніх учасників події 26 березня 2015 року, а саме, від [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Позивач є головою первинної профспілкової організації, а тому притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. У випадку з позивачем, директор КУСОР ОДЦ у м.Шостка такої згоди не отримав. Крім того, директором КУСОР ОДЦ у м.Шостка не зясовано: - як саме дії [PERSON] негативно відобразились на робочому процесі працівників та тяжкість наслідків таких дій; - коло відвідувачів центру, які стали свідками події, що сталася близько 14 години 26 березня 2015 року, хоча про них зазначено у наказі. Позовна вимога [PERSON] про стягнення моральної шкоди на думку суду задоволенню не підлягає з наступних підстав. Згідно із ст.237-1 КЗпП України, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав і інтересів призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих звязків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Позивачем не наведено судові доказів завдання йому моральної шкоди, розрахунків щодо визначення її розміру, а зазначено тільки, що відповідач зазнав моральних страждань, що обумовлюється порушенням законних прав, приниженням честі, гідності, ділової репутації, знущанням, як з людини, втрати нормальних життєвих звязків. Із пункту 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» №1 від 27 лютого 2009 року вбачається, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних обєктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю повязується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обовязків. Позивачем в судовому засіданні не доведено, як саме накладення дисциплінарного стягнення призвело до приниження честі, гідності та ділової репутації, оскільки, як на час винесення стягнення, так і на час розгляду справи, позивач займає туж саму посаду, що і займав. Крім того, накладення стягнення не вплинуло на виконання кола обовязків, які виконував позивач, а також на його заробітну плату. Щодо обґрунтування позивачем моральної шкоди, як дії відповідача відносно позивача обумовлені знущанням, як з людини, то відповідно до тлумачення слова знущання це цькування, безпідставне звинувачення у протиправній або аморальній поведінці, глузування чи збиткування над особою, цілеспрямоване висміювання її дійсних чи уявних вад. Вищезазначеного позивачем у судовому засіданні доведено не було. Дослідивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення. Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08 липня 2011 року (далі Закон №3674-VI) в редакції станом на 26 травня 2015 року (дата подання позову до суду), від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин. Відповідно до ч.3 ст.88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Таким чином, з врахуванням вимог ч.2 ст.4 Закону №3674-VI, з відповідача КУСОР ОДЦ у м.Шостка в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 243 гривні 60 копійок (0,2 розміру мінімальної заробітної плати встановленої на 01 січня 2015 року) за задоволену позовну вимогу немайнового характеру.

Outcome: partial