Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-14 00:00:00

28.12.2018 року адвокат Чередніченко І.Б. в інтересах [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідачів Вознесенської міської ради, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на 29/100 частки житлового будинку [ADDRESS] . Померла прийняла спадщину, але не оформила її в порядку спадкування після смерті своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Пердставник позивача зазначає, що [PERSON] отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 17.03.2016 року, яке нотаріально посвідчене. Вказує, що право власності на даний час на житловий будинок №7 зареєстроване на: квартиру № 1 , яка належать [PERSON] та [PERSON] по Ѕ частці кожному на підставі договору кпівлі - продажу нерухомого майна № 481 від 20.05.2014 року; на квартиру №2 за [PERSON] на підставі договору дарування № 404; квартиру № 4 , яка належать [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу нерухомого майна № 577 від 05.06.2009 рок; 29/100 частки житлового будинку зареєстровано на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.03.2016 року за власником [PERSON] . Маючи намір розпорядитись своєю власністю звернулася до нотаріуса але їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю співвласників спільної часткової власності житлового будинку [ADDRESS] , оскільки за вказаною адресою існують три самостійних об`єкта нерухомого майна (квартири) і лише одна частка - 29/100 частки житлового будинку [ADDRESS] перебуває у її власності, інші складові частки будинку ( 71/100 відсутні). Вказує, що рішенням виконкому Вознесенської міської ради № 425 від 12.10.2018 року об`єкту нерухомого майна- 29/100 частки житлового будинку [ADDRESS] присвоєно окрему адресу-квартира № 3 , після чого вона звернулась до реєстратора, однак рішенням від 26.10.2018 року їй було відмовлено, запропоновано надати нотаріально посвідчений договір про виділ частки з об`єкту нерухомого майна, однак і нотаріус відмовив в оформленні зазначеного договору, оскільки відсутні інші співвласники спільної часткової власності в зазначеному будинку. Оскільки всі співвласники житлового будинку [ADDRESS] не заперечували проти виділу своїх часток у будинку у відокремлені самостійні об`єкти в 2006 році і тільки її власність є часткою у складі будинку, що позбавляє її можливості розпорядитися своєю власністю вимушена звертатися до суду за захистом. Посилаючись на зазначені обставини, позивач просила визнати за нею право власності. Ухвалою суду від 09.01.2019 року провадження по справі відкрито, призначено до слухання в порядку спрощеного позовного провадження. 29.03.2019 року представником позивача подано уточнений позов в якому [PERSON] просить окрім первісно заявленої вимоги виділити позивачу в натурі 29/100 часток житлового будинку [ADDRESS] та припинити її право спільної часткової власності на 29/100 часток житлового будинку [ADDRESS] . Представник позивача в своїй заяві на адресу суду позов підтримала, просила врахувати її мотиви, викладені в уточненій позовній заяві та розглянути справу на підставі наданих доказів у відсутності сторони позивача. Згідно відзиву на уточнену позовну заяву відповідач Вознесенська міська рада Миколаївської області позовні вимоги [PERSON] визнала, не заперечують проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, просять слухати справу без участі їх представника. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, просили уточнений позов задовольнити, розглянути справу у їх відсутність. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, на адресу суду надіслала заяви щодо первісного позову [PERSON] , просила позов задовольнити, розглянути справу у її відсутність. Оскільки матеріали містять достатньо відомостей про права та взаємовідносини сторін, то суд вважає за можливе проводити розгляд справи без особистої участі осіб, що не з`явилися. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.03.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Вознесенського міського нотаріального округу Миколаївської області Плющ С.В. спадкоємцем 29/100 часток у праві спільної часткової власності житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] (а.с.8). Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна сформованого 22.03.2016 року щодо будинку [ADDRESS] , відомості - відсутні (а.с.13). Згідно відповіді на запит адвоката Чередніченко І.Б. КП «Вознесенське МБТІ» від 26.06.2018 року повідомляє, що станом на 31.12.2012 року право власності на будинок за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано за: квартира № 1 - [PERSON] Ѕ частина на підставі договору купівлі - продажу №481 від 20.05.2014р.; [PERSON] Ѕ частина на підставі договору купівлі - продажу №481 від 20.05.2014р. Квартира № 4 - [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу №577 від 05.06.2009р. Квартира №2 за - [PERSON] на підставі договору дарування № 404 від 21.03.1977р. 29/100 частини житлового будинку за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину №187 від 17.03.2016р. (а.с.19). Згідно архівного витягу з рішення № 26 від 28.02.2006 року Вознесенської міської ради Миколаївської області про розгляд питань обліку та реєстрації об`єктів нерухомого майна та заміну правовстановлюючих документів змінити правовостановлювальні документи з наданням свідоцтва про право приватної власності на квартири по [ADDRESS] : [PERSON] на квартиру №1 з вилученням в інвентарну справу КП «Вознесенське МБТІ» та погашенням свідоцтва про право на спадщину від 28.10.2005р.; [PERSON] на квартиру №2 з вилученням в інвентарну справу КП «Вознесенське МБТІ» та погашенням договору дарування від 21.03.1977р.; [PERSON] на квартиру №4 з вилученням в інвентарну справу КП «Вознесенське МБТІ» та погашенням свідоцтва про право на спадщину від 03.08.2005р. КП «Вознесенське МБТІ» зареєструвати видані право встановлювальні документи вказаним особам (а.с.20). Згідно висновку КП «Вознесенське МБТІ» від 13.09.2018р. щодо технічної можливості поділу об`єктів нерухомого майна, у житловому будинку [ADDRESS] , співвласниками якого є: [PERSON] - 29/100 часток належить їй на підставі свідоцтва про право на спадщину №187 від 17.03.2016р.; 6/25 часток, які рішенням виконавчого комітету Вознесенської міської ради №26 від 28.02.2006 року виділено у квартиру №1 , яка належить [PERSON] та [PERSON] по Ѕ частці кожному на підставі договору купівлі - продажу нерухомого майна №481 від 20.05.2014 р.; 19/100 часток які рішенням виконавчого комітету Вознесенської міської ради №26 від 28.02.2006 року виділено у квартиру №2 , яка належить [PERSON] на підставі договору дарування №404; 7/25 часток які рішенням виконавчого комітету Вознесенської міської ради №26 від 28.02.2006 року виділено у квартиру №4 , яка належить [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу №577 від 05.06.2009 р., можливий виділ 29/100 часток житлового будинку [ADDRESS] в цілу квартиру з наданням №3 (а.с.21). Згідно рішення виконавчого комітету Вознесенської міської ради №425 від 12.10.2018 року присвоєно об`єкту нерухомого майна -29/100 частки житлового будинку [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності [PERSON] адресу: [ADDRESS] (а.с.22). Згідно рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Пухтій С.М. виконавчого комітету Вознесенської міської ради Миколаївської області № 43704567 від 26.10.2018 зупинено розгляд заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на квартиру [ADDRESS] у зв`язку з поданням документів не в повному обсязі (а.с.23). Згідно рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Пухтій С.М. Виконавчого комітету Вознесенської міської ради Миколаївської області №44522627 від 11.12.2018 року відмовлено у державній реєстрації права власності, форма власності: приватна на об`єкт, що розташований [ADDRESS] , за суб`єктом: [PERSON] (а.с.24). Відповідно до роз`яснень приватного нотаріуса Вознесенського міського нотаріального округу Миколаївської області Кучерової Г.А. від 05.12.2018 року, оскільки юридично співвласників у праві спільної часткової власності на нерухоме майно, а саме житловий будинок [ADDRESS] більше не існує, то договір про виділ частки спільного майна в натурі (поділ) здійснити неможливо, рекомендовано звернутись до суду (а.с.25). Згідно висновку про вартість об`єкта оцінки від 12.12.2018 року вартість квартири [ADDRESS] без урахування ПДВ складає 150000 грн. (а.с.27). Відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч. 1 ст. 356 ЦК України). Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного зі співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна (ч. 1, 2 ст. 357 ЦК України). Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Згідно ч ч. 1-3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у п письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню (ч.ч. 1, 3 ст. 364 ЦК України). В разі недосягнення між співвласниками згоди виділ здійснюється в судовому порядку. Виділ частки з нерухомого майна в натурі передбачає поділ одного об`єкта на декілька окремих самостійних об`єктів нерухомого майна з наданням кожному об`єкту окремої адреси. При виділі співвласник, який виділяється, отримує у власність відокремлене приміщення (будівлю), тобто стає одноосібним власником окремого нерухомого майна. За загальним правилом виділ передбачає погодження усіма співвласниками таких дій (за винятком наявності спору, який вирішується в судовому порядку), розрахунок часток співвласників, з`ясування технічної можливості виділу та укладення між співвласниками відповідного договору. За наслідками виділу власнику видається свідоцтво про право власності (або інший документ, що підтверджує його право). З матеріалів справи вбачається, що позивач не має можливості, як тільки в судовому порядку подолати перешкоди у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, а саме її позбавлено можливості розпорядатися власним майном. Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права або обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Позивач, пред`являючи вимоги щодо підтвердження її права власності на спірне майно (в частині визначеності і виділу в натурі 29/100 часток в будинку [ADDRESS] ) зважаючи на відмову реєстратора, фактичну згоду відповідачів, наявність доказів неможливості вирішення цього питання шляхом визначення її часток у праві власності в адміністративному порядку має право на судовий захист порушених прав. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба у заявлених позивачем способах захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється, тому суд вважає, що вказані вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Outcome: approved