Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-17 00:00:00

28.08.2020 позивачі звернулись до суду із даним\~позовом,\~в якому\~просили встановити\~спосіб участі\~батька [PERSON] \~ \~у вихованні\~та спілкуванні\~з \~ \~донькою [PERSON] ,\~ [INFO] \~ шляхом\~зустрічей без\~ присутності\~матері кожен\~другий вівторок\~місяця з\~17\~год.\~до 20\~год.,\~та кожну\~другу неділю\~місяця з\~14\~год.\~до 18\~год.,\~ та\~по 2\~год.\~у день\~народження дитини\~ [INFO] та\~на Новий\~Рік,\~Різдво \~та \~Паску та\~ [PERSON] з\~14.00\~год.\~по 16.00\~год.,\~та встановити\~спосіб участі\~бабусі [PERSON] \~ у\~вихованні та\~спілкуванні з\~ \~ онукою\~ [PERSON] ,\~ [INFO] \~ шляхом\~зустрічей без\~ присутності\~матері кожну\~другу суботу\~ місяця\~з 15\~год.\~до 17\~год..\~ \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову послались на те, що позивач [PERSON] та відповідачка перебували у шлюбі з 27 квітня 2017 року по 23 квітня 2020 року, від якого мають дочку [PERSON] , [INFO] . Після розлучення дитина проживає разом з матір`ю відповідачкою та її батьками Вважають, що через неприязні стосунки відповідачка перешкоджає їм у зустрічах з дитиною та не дає можливості брати участь у її вихованні. Вжитими заходами досудового врегулювання спору не вдалось добровільно вирішити дане питання. Відповідачка не виконувала рішення виконавчого комітету від 18.06.2020 щодо побачень з дитиною. Усі спроби зустрітись з дитиною завершувались сварками та викликами поліції. Крім того, при одній із таких зустрічей брат відповідачки наніс позивачу [PERSON] тілесні ушкодження, про що відомості внесено в ЄРДР. \~ \~ \~ \~23.09.2020 у справі відкрито провадження. \~ \~ \~ \~19.10.2020 відповідачка подала відзив на позовну заяву, в якому позов визнала частково. Вказала, що не чинить перешкод позивачам у спілкуванні та вихованні дитини. Просила призначити відповідачу [PERSON] зустрічатись із дочкою двічі на тиждень у вівторок з 16.00 до 18.00, неділю з 14.00 до 18.00 у її присутності, та відповідачці [PERSON] , кожної третьої суботи місяця з 12.00 до 14.00 год. у її присутності та стягнути судові витрати на правову допомогу. \~ \~ \~ \~23.10.2020 позивачі подали відповідь на відзив. \~ \~ \~ \~02.11.2020 підготовче провадження закрито. \~ \~ \~ \~18.01.2021 в судовому засіданні позивачі позов підтримали з підстав, вказаному у ньому. Представник відповідача позов визнала частково. Вказала, що підтримує обставини, викладені у відзиві. Вказала, що відповідачка не чинить перешкод відповідачам у спілкуванні та вихованні дитини. Просила визначити батькові дні побачень із дочкою двічі на тиждень у вівторок з 16.00 до 18.00, неділю з 14.00 до 18.00 у присутності матері, та бабусі кожної третьої суботи місяця з 12.00 до 14.00 год. у присутності матері, та стягнути судові витрати на правову допомогу. Вислухавши пояснення учасників, розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд, даючи правову оцінку спірним правовідносинам, встановив наступне: [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі з 27 квітня 2017 року по 23 квітня 2020 року, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану м. Червоноград Львівської області серія [NUMBER] , актовий запис № 76. За період перебування у шлюбі у них народилася дитина дочка [PERSON] [INFO] . 23 квітня 2020 року рішенням Червоноградського міського суду Львівської області шлюб було розірвано . Згідно із довідкою від 03.03.3020 та характеристикою від 05.03.2020 позивач [PERSON] працює столярем в ТзОВ «Софро» з вересня 2019 року , не конфліктний, дисциплінований, спокійний, користується авторитетом і довірою між колегами по роботі. З копії довідки №1022 від 20.10.2020 заробітна плата [PERSON] станом на вересень 2020 року становить 8274,25 грн., та сплачені аліменти у розмірі 1665,19 грн.. З копії витягу з ЄРДР та обвинувального акту встановлено, що позивач [PERSON] є потерпілим по кримінальному провадженні №12020140150000492 про обвинувачення [PERSON] за ч.1 ст.125 КК України з приводу нанесення тілесних ушкоджень братом відповідачки 23.06.2020 біля Червоноградського відділення поліції. Як вбачається із копії постанови Червоноградського міського суду від 25.06.2020 [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП за те, що 23.06.2020 близько 16.05 год. вона вчинила сварку з [PERSON] , в ході якої кричала на нього та вживала образливі слова. Рішенням виконавчого комітету Червоноградської міської ради №85 від 18.06.2020 про затвердження висновків комісії з питань захисту прав дитини було дозволено [PERSON] зустрічатись з малолітньою донько [PERSON] двічі на тиждень: неділя з 14.00 год. до 18.00 год., вівторок з 10.00 год. до 12.00год. або з 16.00 год. до 18.00 год., в залежності від графіку роботи батька, у присутності матері [PERSON] .. З копії повідомлення Червоноградського ВП ГУНП у Львівській області №4465/15 від 10.06.2020 встановлено, що позивач [PERSON] звертався в поліцію 07.06.2020 по факту перешкоджання у спілкуванні з дитиною колишньою дружиною, матеріали були скеровані у відділ у справах дітей виконавчого комітету Червоноградської міської ради для прийняття рішення. Відповідачка зареєстрована та проживає разом з своїми батьками у квартирі по [ADDRESS] . Судом встановлено, що неповнолітня дочка проживає разом із матір`ю відповідачкою [PERSON] .. Позивачі \~цікавляться дитиною,\~мають бажання\~спілкуватись із\~нею та\~брати участь\~ \~у її\~вихованні.\~Останнім \~ не\~вдалось добровільно\~визначити із\~відповідачкою спосіб\~ \~участі у\~вихованні дитини,\~оскільки відповідачка\~ чинить\~перешкоди у\~спілкуванні із\~нею.\~ У\~зв`язку із\~цим \~позивачі звернулись\~ \~до органу\~опіки та\~піклування -\~виконавчого комітету\~Червоноградської міської\~ради Львівської\~областідля вирішення цього питання на комісії з питань захисту прав дитини. Заперечення відповідачки у тій частині, що вона не чинить жодних перешкод позивачу для участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, суд до уваги прийняти не може, так як вони нічим не підтверджені та спростовуються письмовими доказами, дослідженими в судовому засіданні, зокрема копіями постанови Червоноградського міського суду про притягнення відповідачки до адміністративної відповідальності, повідомлення Червоноградського ВП ГУНП у Львівській області щодо звернення [PERSON] з приводу невиконання відповідачкою рішення виконавчого комітету щодо побачень з дитиною На думку суду, відсутні підстави для позбавлення позивача як батька права спілкуватись з дитиною та приймати участь у її вихованні. Загальні засади регулювання сімейних відносин визначено у статті 7 СК України, згідно з якою жінка та чоловік мають рівні права й обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини від 20 листопада 1989 року, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Згідно з пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини (далі - Конвенція), яка відповідно до статті 9\~Конституції України є частиною національного законодавства, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно із судовим рішенням визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини (стаття 9 Конвенції). Відповідно до статті 18 Конвенції батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. (HUNT v. UKRAINE, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року). При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року). Відповідно до частини другої статті 5\~ЦПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. У статті 18\~СК України визначено, що кожен учасник сімейних відносин, який досяг чотирнадцяти років, має право на безпосереднє звернення до суду за захистом свого права або інтересу. Суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способами захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, є встановлення правовідношення; зміна правовідношення. Відповідно до ч.ч.4,5 ст.19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. За заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення (частина перша статті 158 СК України). В силу ч.3 ст.11 Закону України «Про охорону дитинства», батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Рівність прав батьків щодо дитини закріплена у нормі ст.141 Сімейного Кодексу України, де також зазначено, що розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Крім цього, відповідно до ст.ст. 150-153 СК України, батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї. Забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини. Забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини. Згідно із ч.2, 3 ст.157 Сімейного Кодексу України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому із батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Як вбачається зі змісту ст.15 Закону України «Про охорону дитинства», дитина, яка проживає окремо від одного з батьків, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Відповідно до змісту ст.159 СК України якщо той\~із батьків,\~з ким\~проживає дитина,\~чинить перешкоди\~тому з\~батьків,\~хто проживає\~окремо,\~у спілкуванні\~з дитиною\~та у\~її вихованні,\~зокрема якщо\~він ухиляється\~від виконання\~рішення органу\~опіки та\~піклування,\~другий із\~батьків має\~право звернутися\~до суду\~з позовом\~про усунення\~цих перешкод.\~ \~Суд визначає\~способи участі\~одного з\~батьків у\~вихованні дитини\~(періодичні\~чи систематичні\~побачення,\~можливість спільного\~відпочинку,\~відвідування дитиною\~місця його\~проживання тощо),\~місце та\~час їхнього\~спілкування. В\~окремих випадках,\~якщо це\~викликано інтересами\~дитини,\~суд може\~обумовити побачення\~з дитиною\~присутністю іншої\~особи.\~ Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Відповідно до\~ст.257\~СК України\~баба,\~дід,\~прабаба,\~прадід мають\~право спілкуватися\~зі своїми\~внуками,\~правнуками,\~брати участь\~у їх\~вихованні.\~Батьки чи\~інші особи,\~з якими\~проживає дитина,\~не мають\~права перешкоджати\~у здійсненні\~бабою,\~дідом,\~прабабою,\~прадідом своїх\~прав щодо\~виховання внуків,\~правнуків.\~Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відсутність в дитини спілкування із батьком та бабусею може негативно вплинути на розвиток та формування дитини як особистості, яка не має повноцінного спілкування з обома батьками, у неї може сформуватися негативне, викривлене ставлення до іншого з батьків, як особи, негативне ставлення до інших членів родини іншого з батьків, тощо. Установивши, що в добровільному порядку сторони не досягли згоди щодо визначення порядку спілкування батька та бабусі з дитино, у тому числі за наслідком звернення батька до органу опіки та піклування відповідно до статті 158 СК України, урахувавши встановлені у цій справі конкретні обставини, інтереси дитини, а також інтереси сторін, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову про визначення способу участі позивачів, які проживають окремо від дитини, у її вихованні та спілкуванні із нею. З наданих суду доказів вбачається, що позивачі мають бажання та необхідні умови для участі у вихованні дитини, піклуванні про неї. Обмежень, які могли би перешкоджати їх спілкуванню, суд не знаходить. Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що участь позивачів у вихованні та спілкуванні із неповнолітньою [PERSON] є доцільним. Однак,\~виходячи з\~інтересів дитини\~та умов\~її нормального\~виховання і\~навчання,\~а також\~враховуючи її\~вік,\~стан \~здоров`я,\~ та\~зважаючи на\~конфліктні стосунки\~між сторонами,\~ беручи\~до уваги\~рішення комісії\~з питань\~захисту прав\~дитини,\~суд вважає,\~що доцільним\~буде визначити\~ \~графік \~днів для\~зустрічей позивачів\~з дитиною\~у присутності\~матері,\~батькові [PERSON] \~-\~кожен другий\~вівторок місяця\~з 17\~год.\~до 20\~год.,\~та кожну\~другу неділю\~місяця з\~14\~год.\~до 18\~год.,\~ та\~по 2\~год.\~у день\~народження дитини\~ щороку\~14\~серпня та\~на Новий\~Рік,\~Різдво \~та \~ [PERSON] та\~ [PERSON] з\~14.00\~год.\~по 16.00\~год.,\~бабусі [PERSON] \~ -\~кожну другу\~суботу \~місяця з\~15\~год.\~до 17\~год..\~ Тому, з врахуванням вищенаведеного суд прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення. Згідно із ст.141 ЦПК України, беручи до уваги часткове визнання позову, з відповідачки у користь позивачів слід стягнути по 420,40 грн. судового збору. Відповідно до п.1 ч.3 ст.133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Крім того, згідно із ч.ч.1,2 ст.141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Як вбачається із копії договору-доручення №09 від 23.03.2020, додатку до нього, та дублікатів квитанцій адвокат «Поліщук О.Л. надав правову допомогу [PERSON] у повному обсязі, внаслідок чого вартість виконаних робіт становить 3015,03\~грн.. Тому такі судові витрати слід покласти на відповідача.

Outcome: partial