Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-23 00:00:00

25.06.2015 року ПАТ «Київенерго» звернулось до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням Правил користування електричною енергією для населення, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить стягнути з відповідача на свою користь 5231,73 грн. заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням Правил користування електричною енергією для населення. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що за адресою: [ADDRESS] відкрито особовий рахунок [NUMBER] споживача електроенергії, за яким ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електроенергії, де мешкає споживач [PERSON] Пунктом 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акту енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Позивач зазначає, що 13.10.2014 року за адресою відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення, без облікове споживання. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення №33743 від 13.10.2014 року. У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, 05.11.2014 року за участю споживача [PERSON] відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Комісією було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно до п. 3.5. Методики за формулою 2.7. і нарахована сума становить 5231,73 грн., однак станом на 01.06.2015 року заборгованість за актом порушень ПКЕЕН №33743 споживачем не погашена. За наведених обставин ПАТ «Київенерго» просить стягнути з [PERSON] зазначений розмір заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням Правил користування електричною енергією для населення, а також відшкодувати за рахунок відповідача понесені позивачем судові витрати пов'язані зі сплатою судового збору. 03.09.2015 року [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом до ПАТ «Київенерго» в якому просить: визнати недійсним акт №33743 від 13.10.2014 року; зобов'язати ПАТ «Київенерго» укласти договір з наймачем кімнати [ADDRESS] [PERSON] та відшкодувати позивачу за зустрічним позовом моральну шкоду в розмірі 6000,00 грн. Вимоги зустрічного позову мотивовано тим, що до акту про порушення №33743 від 13.10.2014 року внесена неправдива та недостовірна інформація, а саме, вказано, що акт складено за участі [PERSON] і даний громадянин відмовився від підпису, а також не забезпечив включення всіх наявних струмоприймачів. Позивач за зустрічним позовом вказує, що дана інформація сфальсифікована, оскільки в цей день позивач за зустрічним позовом перебував на роботі та під час складання акту присутнім не був, а свої анкетні дані назвав представнику ПАТ «Київенерго» при спілкуванні по телефону і цей факт перебування на роботі може бути підтверджено офіційно. Також, [PERSON] вказує, що в акті зазначено про самовільне підключення до електромережі електропостачальника, однак це є недостовірною інформацією, оскільки ні сам [PERSON], ні інші мешканці комунальної квартири самовільно до електромережі не підключались, а підключення було здійснене підрядною організацією, яка виконувала ремонтно-відновлювальні роботи в будинку і саме даною організацією було замінено електропроводку в місцях загального користування (кухня, туалет, ванна) та здійснено заміну електролічильника (спільний електролічильник розташований на загальному коридорі). Також позивач за зустрічним позовом зазначає, що ПАТ «Київенерго» порушено вимоги ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п. 3 Правил користування електричною енергією та ч. 1 ст. 208 ЦК України, оскільки ПАТ «Київенерго» не звертався до споживачів з пропозицією укласти відповідний договір, хоча зобов'язаний укласти його в письмовій формі з фізичною особою. Через дії ПАТ «Київенерго» позивач змушений у вільний від інших обов'язків час вивчати законодавство України, що регулює відносини з ПАТ «Київенерго», витрачати свій вільний час на підготовку документів для судового розгляду справи, який позивач міг би провести зі своїми рідними та знайомими, тому позивач за зустрічним позовом заявляє про наявність у нього душевних страждань викликаних протиправної поведінкою щодо самого позивача та його рідних, доводити наявність яких, на думку позивача, немає потреби, оскільки вони очевидні, адже при відключенні електроенергії неможливе збереження продуктів та інше. Посилаючись на положення ст. 23 ЦК України позивач зазначає, що завдану йому моральну шкоду, яка полягає у відмові в укладенні договору, складанні сфальсифікованого акту, необ'єктивному розгляді його звернень, неправомірному відключенні електроенергії, завідомо невірному нарахуванні суми заборгованості, він оцінює у 6000,00 грн. В судовому засіданні представник ПАТ «Київенерго» підтримала вимоги первісного позову з підстав викладених у ньому, просить позов задовольнити і відмовити у задоволенні зустрічного позову з підстав викладених у письмових запереченнях, які приєднано до матеріалів справи, та додатково пояснила суду, що договір з [PERSON] дійсно не укладався, але на думку представника, саме споживач повинен звернутись до енергопостачальної організації за укладенням відповідного договору і для цього у всіх районах м. Києва працюють центри обслуговування споживачів, адже у м. Києві один мільйон побутових споживачів, тож прийти до кожного додому не можливо і для цього створені ці центри куди треба звернутись за укладенням відповідного договору. Також представник зазначила, що лічильник по якому було складено відповідний акт, був не опломбований та взагалі не зареєстрований енергопостачальною організацією. Квартира, в якій проживає [PERSON] є комунальною і в ній проживають ще сім власників, тож укласти договір з [PERSON] без згоди інших співвласників не можливо, адже окрім кімнат є місця загального користування, тож для укладення договору потрібно узгодити питання оплати електричної енергії по загальній площі користування за згодою всіх співвласників. Представник вважає, що наявність спричиненої моральної шкоди [PERSON] не доведено, як і її розмір, при цьому, за твердженням представника, жодних протиправних дій зі сторони ПАТ «Київенерго» не було та будь-яких прав [PERSON] представники ПАТ «Київенерго» не порушували. [PERSON] в судовому засіданні підтримав вимоги зустрічного позову з підстав викладених у ньому, просить задовольнити зустрічний позов та відмовити у задоволенні первісного позову з підстав викладених у письмових запереченнях, які приєднані до матеріалів справи, та додатково пояснив суду, що акт про порушення містить неправдиву інформацію та є сфальсифікованим. [PERSON] в обґрунтування своїх вимог також посилається на те, що розрахунок заборгованості складений ПАТ «Київенерго» не вірно, оскільки для розрахунку брався розмір кабелю, що йде на будинок, а не безпосередньо до його помешкання. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що працює інженером на підприємстві позивача за первісним позовом та йому відомо, що у споживача є зауваження до складеного акту про порушення, але він був у складі комісії, що складала відповідний акт і тоді дійсно було виявлено не облікове споживання електроенергії. Лічильник по якому було складено акт знаходився у помешканні, комісією було складено відповідний акт і в цьому акті були зазначені особисті дані особи, яка впустила комісію в помешкання. Після виявлення порушення був складений акт, оскільки взагалі не відомо хто встановлював цей лічильник, він був не опломбований та не значився зареєстрованим в енергопостачальній компанії. Свідок зазначив, що у споживача було виявлено без облікове споживання електричної енергії прихованим способом, а у його сусіда взагалі відкритим способом, тож у той день було складено декілька актів про порушення. Свідок вказав, що комісією було достеменно встановлено, яка саме кімната підключена до лічильника, зокрема шляхом відключення, при здійсненні якого стало видно, в якій саме кімнаті при відключенні погасло світло. За твердженням свідка, при складанні акту всі необхідні обставини було встановлено вірно, в тому числі вірно зазначено розмір перерізу кабелю. На думку свідка, після складання акту здійснювати виїзд для перемірянням розміру перерізу кабелю за зверненням споживача не доцільно, оскільки цей кабель може бути замінений споживачем за 30 хвилин, а у акті вказаний розмір кабелю, який був виявлений саме на час встановлення порушення. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що працює електромонтером на підприємстві позивача за первісним позовом та входив до складу комісії, що складала акт про порушення. Свідок пам'ятає, що під час здійснення рейдової перевірки за адресою споживача були виявлені порушення і тому складений відповідний акт. Розмір перерізу кабелю вимірювався штанген-циркулем і він був однаковим як до лічильника, так і після нього. Також свідок вказав, що під час проведення перевірки двері комісії відкрив молодий чоловік, але згадати його не може. Комісією було виявлено, що лічильник не опломбований, відсутній особовий рахунок та лічильник взагалі не зареєстрований у ПАТ «Київенерго». Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що працює електромонтером на підприємстві позивача за первісним позовом та входив до складу комісії, що складала акт про порушення, зокрема, акт про порушення був написаний свідком особисто. Свідок пам'ятає, що двері комісії відкрив молодий чоловік і при здійсненні перевірки було встановлено, що лічильник не зареєстрований в енергопостачальній компанії, тому був складений акт про порушення. Розмір кабелю був однаковий як до, так і після лічильника. Розмір перерізу кабелю був виміряний штанген-циркулем. Присутня при складанні акту про порушення особа назвалась «Тимошевим», однак підтверджуючих особу документів ця особа не надала та відмовилась від підпису у акті. Чи був цією особою присутній в судовому засіданні [PERSON] свідок не зміг сказати посилаючись на те, що це було давно і він вже не пам'ятає обличчя. Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду та покази свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі зібрані по справі докази, приходить до висновку про те, що вимоги первісного позову підлягають до задоволення, а у задоволенні зустрічного позову слід відмовити, з огляду на наступне. Судом встановлено, що 13.10.2014 року комісією у складі трьох осіб був складений акт про порушення №33743. За змістом вказаного акту, він був складений за участю споживача [PERSON]. Характеристика об'єкта: квартира, о/р [NUMBER]. Перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушив ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 3, 9, 18, 32 Правил користування електричною енергією для населення - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі енергопостачальника з метою без облікового споживання електроенергії. Пломби (індикатори) постачальника електричної енергії відсутні. Споживач не забезпечив включення всіх наявних струмоприймачів на максимальну потужність для вимірювання струмового навантаження. Переріз проводу: від вихідних лем лічильника - 2х2,5; до вхідних клем лічильника - 2х2,5; самовільне підключення - 2х2,5. Паспортні дані всіх наявних струмоприймачів відсутні. Квартира відключена від енергопостачання. Комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 05.11.2014 року за адресою: вул. Мельникова, 31, к. 505. Один примірник цього акту споживач [PERSON] отримав 13.10.2014 року та відмовився від підписання акту, що засвідченого підписами членів комісії. Згідно додатку до акту про порушення №33743 від 13.10.2014 року, під час рейдової перевірки побутових споживачів [ADDRESS] - виявлено самовільне підключення комунальної квартири до поверхневого розподільчого електрощита житлового будинку. Споживач [PERSON] від підпису цього додатку відмовився, що засвідчено підписами всіх членів комісії. Відповідно до акту про усунення порушення ПКЕЕН №33743 від 13.10.2014 року, цей акт був складений за участю представника споживача [PERSON] Адреса об'єкта: [ADDRESS]. Для усунення порушення виконано відключення комунальної квартири від поверхневого розподільчого електричного щита житлового будинку. [PERSON] від підписання акту відмовився, що засвідчено підписами всіх членів комісії. За змістом протоколу №5036 від 05.11.2014 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №33743 від 13.10.2014 року, комісія за участю споживача [ADDRESS] в особі [PERSON], розглянула акт про порушення №33743 від 13.10.2014 року з метою визначення правомірності складання акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, яка підлягає оплаті споживачем. Встановлено, що споживач за адресою: [ADDRESS] порушив Правила користування електричною енергією. Площа перерізу проводу (кабелю), яким виконано самовільне приєднання: мідь, 2,5 мм2. Дата усунення порушення 13.10.2014 року. Розглянуто документи: Акт про порушення ПКЕЕН №33743 від 13.10.2014 року; додаток до акта про порушення; фотоматеріали; копія акта технічної перевірки від 13.10.2014; акт с усунення порушення від 13.10.2014 року; доповідна записка від 15.10.2014 №Д-1482. прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктом 3.5. та за формулою 2.7. Метоики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН Потужність 5,346 кВт. Тривалість роботи струмоприймачів протягом 8 год. період нарахування з 14.04.2014 по 13.10.2014. Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 5231,73 грн. Згідно здійсненого структурним відокремленим підрозділом «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 13.10.2014 року №33743, вказаний розрахунок проведено згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562. О/р 14444417344. Найменування абонента [PERSON] Адреса: [ADDRESS]. Нараховано з 14.04.2014 року по 13.10.2014 року, тобто за 183 дні без ПДВ 5231,73 грн. Відповідно до п. 1 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року, самовільне підключення - споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. За змістом п.п. 8, 9 вказаних Правил, прилади обліку електричної енергії (далі - прилади обліку) мають бути придбані, встановлені, підключені енергопостачальником. Споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Згідно п.п. 10, 11, 14 зазначених Правил, прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач. У разі виявлення зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі споживач зобов'язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника. Відповідно до положень п. 37 Правил, енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктами 42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, передбачено, що споживач електричної енергії зобов'язаний: забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно п. 53 зазначених Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Враховуючи викладені обставини та зазначені норми чинного законодавства України суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог ПАТ «Київенерго» про стягнення заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням Правил користування електричною енергією для населення у розмірі у розмірі 5231,73 грн., оскільки факт порушення правил користування електричною енергією та розмір завданого таким порушенням збитку підтверджується належними доказами і вимоги первісного позову відповідають наведеним вище положенням чинного законодавства України. Стосовно зустрічних позовних вимог суд приходить до висновку про необхідність відмови у їх задоволенні, з огляду на наступне. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року. Відповідно до ст.ст. 25, 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживачі електричної енергії мають право на: приєднання та підключення до електричної мережі, за умови виконання правил приєднання електроустановок до електричних мереж. Споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий - залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника (п. 53 Правил). Складені ПАТ «Київенерго» акт про порушення від 13 жовтня 2014 року та рішення засідання комісії ПАТ «Київенерго» з розгляду актів порушень Правил та умов договорів постачання електричної енергії і нарахувань за ними, що викладене у протоколі №5036 від 05 листопада 2014 року, є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, а протоколом засідання комісії визначено розмір збитків за порушення, які виявлені та зафіксовані у зазначеному акті. При цьому зазначені акт та протокол не встановлюють для споживача обов'язків, а мають рекомендаційний характер щодо сплати нарахованих збитків, тобто є претензією, у випадку незадоволення якої ПАТ «Київенерго» має право на загальних підставах звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості. Так, з урахуванням положень статей 15, 16 ЦК України не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред'явлення позову про визнання акта про порушення Правил недійсним, зокрема і у справах про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Зазначений акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище Правил. Згідно зі ст. 57 ЦПК України такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України. Указаний висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06 червня 2011 року у справі № 6-4цс11. Отже, акти і протоколи можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватися судом відповідно до вимог статті 212 ЦПК України. Суд, оцінивши надані позивачем за первісним позовом документи, а саме: акт про порушення №33743 від 13.10.2014 року, додаток до акту про порушення №33743 від 13.10.2014 року, акт про усунення порушення ПКЕЕН №33743 від 13.10.2014 року, протокол №5036 від 05.11.2014 року, розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, прийшов до висновку про належність, достатність та достовірність вказаних доказів, що підтверджують факт порушення та розмір заподіяного збитку. Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Зазначаючи про те, що насправді позивач за зустрічним позовом не був присутнім при складанні акту про порушення, а перебував в цей час на роботі, [PERSON] при цьому жодним чином такого факту не підтверджено, та з цього приводу суду не надано будь-яких доказів. Суд не приймає до уваги посилання [PERSON] на невірність здійснено ПАТ «Київенерго» розрахунку, оскільки розмір розрізу кабелю як до лічильника, так і після нього зафіксований актом про порушення і розрахунок здійснений відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року. При цьому, сам [PERSON] не вказує, яким є розмір розрізу проводу за його даними, та яким за такими даними є вірним на його думку розрахунок. Відповідно до положень ст.ст. 23, 1167 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. За змістом положень п.п. 35, 41 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби. Споживач електричної енергії має право на підключення до електричної мережі у разі виконання правил користування електричною енергією. Жодних неправомірних дій з боку ПАТ «Київенерго» щодо [PERSON], які є підставою для стягнення моральної шкоди, судом не встановлено, тож відсутні підстави для задоволення вимог зустрічного позову щодо стягнення моральної шкоди. Так, відключення електроенергії відбулось правомірно, розрахунок боргу відповідає встановленим судом обставинам та здійснений на підставі чинних норм законодавства України, фальсифікованості акту про порушення судом не встановлено, як не встановлено і будь-яких інших обставин, що є підставою для стягнення моральної шкоди. Стосовно вимог позивача за зустрічним позовом про зобов'язання ПАТ «Київенерго» укласти договір з наймачем кімнати №7 квартири [ADDRESS] [PERSON], суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні також і цих вимог, з огляду на наступне. Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. При цьому, по зустрічному позову у письмовій формі не вказано, який саме договір позивач просить зобов'язати ПАТ «Київенерго» укласти із ним. Тобто, в даному випадку суд лише припускає, що з огляду на обставини справи [PERSON] має на увазі договір про користування електричною енергією. Перш за все слід зазначити, що матеріали справи не містять належних доказів звернення [PERSON] до ПАТ «Київенерго» з приводу укладення договору про користування електричною енергією, адже самі по собі корінці з номерами черг у центрі обслуговування не можуть свідчити про те, з яким саме питанням [PERSON] звертався до ПАТ «Київенерго». Інші наявні в матеріалах справи документи лише містять посилання самого [PERSON] на те, що він звертався з відповідним питання, але в укладенні договору йому було відмовлено. З цього приводу слід також зазначити, що відповідно до положень п.п. 3, 5, 8 Правил користування електричною енергією для населення, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Енергопостачальники, що здійснюють постачання електричної енергії на закріпленій території, не мають права відмовити споживачу, об'єкти якого розташовані на цій території, в укладенні договору про користування електричною енергією. У разі виникнення питань, можливі шляхи вирішення яких не обумовлені договором, сторони керуються цими Правилами та законодавством. У багатоквартирному будинку енергопостачальник укладає договори з кожним наймачем (власником) квартири. За наявності декількох наймачів (власників) квартири прилад обліку встановлюється для кожного з них. Відповідно до п. 53 вказаних Правил, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Судом встановлено, що квартира у якій проживає [PERSON] є комунальною, що підтверджується довідкою форми №3 від 10.04.2013 року виданої ЖРЕО-402. За змістом ст.ст. 358, 360 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном. Таким чином, з урахуванням положень п. 5 Правил, передумовою розділу обліку (особових рахунків) на об'єкті побутового споживача є юридичне розділення об'єкта за ознакою власності або користування між співвласниками (користувачами). Крім того, з технічної точки зору можливість укладення власниками об'єктів окремих договорів про користування електричною енергією та відкриття окремих особових рахунків для оплати спожитої електричної енергії в межах одного об'єкту, полягає у створенні технічної можливості розділу обліку електричної енергії на окремих електроустановках споживачів. Так, місця загального користування мають бути обладнані окремою електропроводкою з підключенням електроприладів освітлення, електроплит тощо кожного із співвласників (користувачів) квартири під власний облік. Положеннями пункту 2 Правил визначено, що технічні умови - це документ, що видається споживачу енергопостачальником і містить перелік технічних вимог, які необхідно виконати для приєднання електроустановок нового споживача до електромережі, реконструкції діючих електроустановок споживача або зміни категорії надійності електропостачання споживача. Враховуючи вищенаведене, у разі надання власниками (співвласниками об'єкта) зареєстрованої декларації про готовність переобладнаного об'єкта до експлуатації, енергопостачальник має укласти договір про користування електричною енергією та відкрити особовий рахунок для обліку електричної енергії. При цьому, згідно ст.ст. 6, 627, 628 ЦК України, відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. За наведених обставин, з урахуванням викладених вище положення п.п. 3, 53 Правил, обґрунтованою є позиція ПАТ «Київенерго» про те, що підприємство не відмовляє в укладенні договору загалом, але враховуючи, що квартира є комунальною, що свідчить про наявність спільної власності, питання стосовно обліку та оплати електроенергії за місцями загального користування має бути має бути узгоджене між ПАТ «Київенерго» та всіма співвласниками. За наведених обставин вимоги зустрічного позову про зобов'язання ПАТ «Київенерго» укласти договір є на даний час необґрунтованими та передчасними, адже в даному випадку наявні питання, які мають бути вирішені за спільною згодою всіх співвласників комунальної квартири та енергопостачальною організацією при укладанні договору про користування електричною енергією. На підставі викладеного,

Outcome: approved