Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-17 00:00:00

24.09.2018 року Київська міська рада звернулася до Печерського районного суду м. Києва з заявою про визнання спадщини від умерлою. Так, позивач просить суд визнати спадщину померлого [PERSON] , яка складається з житлового будинку, загальною площею - 60,70 кв.м, житловою площею - 43,50 кв.м, 69/100 частина квартири [ADDRESS] Ухвалою Печерського районного суду м. Києва 03.10.2018 року вказану заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 07.12.2018 року представником заявника через канцелярію суду було подано заяву щодо усунення недоліків, судом отримано 10.12.2018 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.12.2018 року відкрито провадження по справі № 757/46825/18-ц за заявою Шабівської сільської ради про Київської міської ради, заінтересована особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві про визнання спадщини відумерлою. Представник заявника , в судове засідання не з`явилася, подав до суду заяву, згідно якої просить суд розглянути справу за відсутністю представника заявника та зазначив, що заяву підтримує в повному обсязі, просив її задовольнити, заперечень, зауважень та доповнень не має. Представник зацікавленої особи в судове засідання не зявився, через канцелярію суду подав свої письмові пояснення та просив розглянути вказану заяву без їх участі та винести рішення враховуючи фактичні обставини справи. Відповідно до ч.3 ст.211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи викладені обставини, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників судового процесу, на підставі наявних та достатніх для розгляду матеріалів справи. У відповідності до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши заяву, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, згідно із свідоцтвом про право власності на житло, посвідченого Відділом приватизації державного житлового фонду Печерської районної у м. Києві державної адміністрації 07.12.2009, 69/100 частини квартири [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] . Згідно з листом комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 23 серпня 2018 року 69/100 частини квартири [ADDRESS] на праві власності зареєстровані за [PERSON] . Як вбачається з інформаційної довідки від 13 вересня 2018 року № 137631520, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого відомості щодо квартири [ADDRESS] відсутні. За інформацією Відділу державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 16 листопада 2017 року № 3500/16.2-09 [PERSON] помер [INFO] . У довідці про реєстрацію місця проживання особи, виданої 21 листопада 2017 року Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Печерської районної в місті Києві державної адміністрації, вказано, що [PERSON] був зареєстрований у квартирі [ADDRESS] в період з 06 грудня 2012 року по 10 жовтня 2013 року. Згідно з витягом з Реєстру територіальної громади міста Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні № 17367093, виданого 21 листопада 2018 року Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Печерської районної в місті Києві. За твердження заявника, спадкоємців за законом та заповітом у померлих немає, заяв та звернень можливих спадкоємців не надходило Київською міською радою вжито заходів щодо охорони спадкового майна. Дані обставини і стали підставою для звернення представника Київської міської ради до суду із позовною заявою про визнання спадщини відумерлого. Відповідно до частини першої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України, Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: 1) обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи; 2) надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності; 3) визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою; 4) усиновлення; 5) встановлення фактів, що мають юридичне значення; 6) відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі; 7) передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність; 8) визнання спадщини відумерлою; 9) надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку; 10) примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу; 11) розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб (ч.2 ст.294 ЦПК України). Осіб яки могли бути спадкоємцями майна померлого [PERSON] відповідно до ст. 1222, 12361, 1262, 1263, 1263, 1264, 1265 ЦК України судом не встановлено. Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно із статтею 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті на життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно зі статтею 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Територіальна громада, яка стала власником від умерлою майна, зобов`язана задовольнити вимоги кредиторів спадкодавця, що заявлені відповідно до статті 1231 цього Кодексу. Спадщина, не прийнята спадкоємцями, охороняється до визнання її відумерлою відповідно до статті 1283 цього Кодексу. Відповідно до статті 334 ЦПК України, заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Відповідно до статті 335 ЦПК України, у заяві про визнання спадщини відумерлою мають бути зазначені відомості про час і місце відкриття спадщини, про майно, що становить спадщину, а також докази, які свідчать про належність цього майна спадкодавцю, про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття. Відповідно до статті 337 ЦПК України, справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковою участю заявника та з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб. Справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковим залученням до участі у справі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та (або) за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Відповідно до статті 338 ЦПК України, суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону. Як встановлено матеріалами справи та підтверджено в ході судового засідання, що за інформацією Відділу державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 16 листопада 2017 року № 3500/16.2-09 [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до довідки з Спадкового реєстру ( спадкової справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) щодо [PERSON] , померлого [INFO] , яку надав представник Шостої Київської державної нотаріальної контори Капелька Н.М, зазначено, що інформація відсутня, тобто ніхто не звертався. Таким чином, вбачається, що з 2013 року ніхто не звертався щодо прийняття спадщини, то вона може бути визнана судом відумерлою. Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, розглянувши справу в межах заявлених вимог та наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку про законність, обґрунтованість та правомірність заяви Київської міської ради про визнання спадщини від умерлою, у зв`язку з чим така заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved