Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-12 00:00:00

24 січня 2019 року позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON], померлого 03 вересня 2017 року. Позивач вказує, що вона є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті батька, однак з 05.08.2015 року є пенсіонеркою за віком, хворіє на онкологічне захворювання, у звязку з чим проходить періодичні медичні обстеження та лікування, тяжко перенесла смерть батька, також вважала, що батьки, уклавши із нею договір довічного утримання розпорядились всім належним їй майном на її користь. Інформацією про наявність у батька права власності на земельну ділянку не володіла, оскільки державний акт на право власності на земельну ділянку був втрачений ще за життя батька. Дізнавшись про право власності на земельну ділянку лише з листа відділу у Вітовському районі Головного управління Держгеокадастру у миколаївській області від 29.08.2018 року, разом з яким також отримала копію державного акту, відразу звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак на час подачі такої заяви, строк прийняття спадщини вже було пропущено, у звязку з чим нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вказані обставини позивач просить визнати поважними та надати їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька. Позивач [PERSON] подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач Галицинівська обєднана територіальна громада Вітовського району Миколаївської області подала до суду заяву про розгляд справи без участі представника вказаної обєднаної територіальної громади, при прийнятті рішення поросила врахувати визнання позову відповідачем в повному обсязі. З урахуванням вимог ч. 3 ст. 211, ст.223 ЦПК України, суд вважає можливим розгляд справи за відсутності сторін та вимог ч. 3 ст. 200, 206, 207 ЦПК у звязку із визнанням позову відповідачем, можливим прийняття рішення у підготовчому судовому засіданні. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, технічний запис судового процесу не здійснювався, у звязку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Згідно копії свідоцтва про смерть І-ФП №264635, 03 вересня 2017 помер [PERSON], про що здійснено актовий запис Корабельним районним у м.Миколаєві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області (а.с. 11). За даними комунального підприємства ДЕЗ «Океан» [PERSON] на час смерті проживав один, інші особи із ним зареєстровані не були (а.с. 12). Право позивача на закликання до спадкування як спадкоємця першої черги після смерті [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про її народження ІІІ-ЯР №432844 та даними Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб, згідно якого після реєстрації шлюбу 15.09.1978 року позивач змінила прізвище зі «Стеціва» на «Котюк» (а.с. 13-14). За даними копії Державного акту ІІ-МК №045012, [PERSON] мав у власності земельну ділянку площею 3,79 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що за даними виконкому Галицинівської сільської ради від 22.11.2018 року, знаходиться в межах території Галицинівської ради Вітовського району Миколаївської області (а.с. 16-17). Згідно копії спадкової справи №82/2018, заведеної приватним нотаріусом [PERSON] за заявою [PERSON] від 05 вересня 2018 року, позивач єдина звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 41-44). Підстави звернення позивача до суду із цим позовом підтверджуються листом нотаріуса [PERSON] про неможливість оформлення спадкових прав позивача через пропуск нею шестимісячного строку прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] (а.с. 33). Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1272 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Строк подачі заяву про прийняття спадщини встановлюється у шість місяців з дня відкриття спадщини. Як зазначено вище, на час смерті [PERSON] був зареєстрований сам, помер він 03 вересня 2017 року, отже заяву про прийняття спадщини позивачці слід було подати нотаріусу до 03 березня 2018 року. Як вказує позивач та слідує з поданих нею документів, остання є пенсіонеркою за віком, має захворювання, у звязку з чим проходить лікування в Миколаївському онкологічному диспансері, дані про зареєстроване за спадкодавцем прав власності на вище вказану земельну ділянку надані відділом у Вітовському районі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області 29.08.2018 року, тобто поза строком прийняття спадщини (а.с. 15, 19, 23-24). На вказані обставини позивач посилається як поважність причин пропуску нею строку прийняття спадщини. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред'явлення таким спадкоємцем позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Відповідно до\~ст.\~1272\~ЦК України,\~за письмовою\~згодою спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~спадкоємець,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини,\~може подати\~заяву про\~прийняття спадщини\~нотаріусу за\~місцем відкриття\~спадщини або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.2-3 ст. 1272 ЦК України). \~ \~ \~ \~Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від\~30\~травня 2008\~року №\~7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» розяснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З зазначених позивачем обставин та доказів, що надані на їх підтвердження, суд вважає доведеними позивачем поважність причин, що зумовили пропуск строку подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті батька, а тому необхідним захист її спадкових прав, та спосіб про який вона просить, відповідає такому захисту. Проте, враховуючи обставини, що викликали пропуск цього строку, враховуючи, що позивачем не зазначено обставин, які зумовлюють необхідність визначення значної тривалості строку подання заяви до нотаріуса на сьогоднішній день та доказів щодо цього, з урахуванням принципу розумності та справедливості, суд вважає достатнім для здійснення позивачем, передбачених законом процедур з подачі відповідної заяви, термін у три місяці з дня набрання даним рішенням законної сили.

Outcome: approved