Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-26 00:00:00

25.02.2015 року [PERSON] звернулась до суду з зазначеним позовом (а.с.3-4). Позивачка просить суд: Стягнути з [PERSON] на її користь 7883,00 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди і 2000 грн. в рахунок моральної шкоди, а також сплачений судовий збір в сумі 243,60 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що їй на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS]. В ніч з 28 на 29 листопада 2014 року належну їй квартиру залило водою з квартири, яка належить на праві власності [PERSON] та знаходиться поверхом вище, внаслідок чого їй завдана матеріальна та моральна шкода. В результаті заливу намокли стеля та карнизи з кнауфу, а також шпалери на стінах, вода затекла у розетки. Факт залиття квартири та обсяг пошкоджень квартири позивача підтверджується належними та допустимими доказами у справі, зокрема, актом від 29 листопада 2014 року. Вартість відновлювальних робіт у квартирі підтверджується кошторисом на проектні роботи, договірною ціною, а також відомістю ресурсів до договірної ціни, складених ТОВ «Будівельна фірма КМП Моноліт» 02 грудня 2014 року. Всього з урахуванням переліку робіт, що необхідно виконати, вартість таких робіт складає в загальній сумі 7883,00 грн. Проведення відновлювальних робіт вимагає від неї додаткових зусиль (фізичних та матеріальних), а також додаткового часу для поновлення її інтересів, що негативно впливає на її моральний стан, а тому вважає, що є підстави для стягнення з відповідача й моральної шкоди, розмір якої вона оцінює в 2000 грн. Відповідач відмовляється будь-яким чином сприяти вирішенню питання. В судовому засіданні позивач і його довірена особа підтримали вимоги позову, просять їх задовольнити, при цьому позивач наголосила, що причиною затоплення її квартири було те, що відповідач залишив відкритими вікна. Після того, як було закрито вікна, у її квартирі перестала текти вода. Після затоплення мали місце йти грозові дощі, снігопади але жодного разу її квартиру не затопило. Вона не згодна з позицією відповідача щодо причини затоплення її квартири із-за того, що при будівництві багатоквартирного будинку, будівельники не правильно виставили відливи. На її думку, якби це було так, то її квартиру затоплювало б після кожного дощу чи снігопаду. Відповідач заперечуючи проти вимог позову вимагає визнати недопустимим доказом акт від 29.11.2014 року, про результати дослідження причин затоплення квартири позивача, вважає що затоплення квартири позивача виникло у звязку з конструктивними недоліками створеними будівельниками жилого дому у процесі його будівництва. Він за своєю ініціативою замовив і провів експертне дослідження, щодо порушення будівельниками будівельних норм при встановленні відкосів карнизів. Він вважає, що висновок експерта спростовує позицію позивача, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. 29.11.2014 року було складено акт про затоплення квартири позивача, в якому зазначено, що в ніч з 28 листопада 2014 року відбулось затоплення квартири позивача. Керівником ОСББ «Укржилстрой» в ночі повідомив особу, яка була відповідальна за квартиру №12 відповідача [PERSON] Коли ця особа прибула на місце події, то виявилось, що у квартирі відповідача було відкрите вікно, в яке проникав дощ. Після закриття вікна у квартирі відповідача, у квартирі позивача перестала текти вода, хоча дощ продовжував литись (а.с.10). Суд вважає цей акт є допустимим доказом, так як усі особи, які підписали цей акт, були опитані в судових засіданнях у якості свідків і підтвердили фактичні обставини викладені в цьому акті. Це свідки: [PERSON], [PERSON], [PERSON] (свідок відповідача). Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що в момент затоплення квартири його мами в ніч з 28 на 29 листопада 2014 року, він особисто викликав керівника ОСББ [PERSON] і сантехніка. Коли прийшов сантехнік оглянув затоплену квартиру, вийшов на вулицю, після чого сказав що це не водогін прорвало, а в квартирі відповідача відкрите вікно, що і є причиною затоплення. Він ([PERSON]) разом з [PERSON] і [PERSON] заходили до квартири відповідача. [PERSON]закрила вікно, яке було відкрито «на провітрювання». Після закриття вікна у квартирі його матері перестала литись вода. Вода текла з квартири відповідача в віконні пройомі, по стінах де були вікна і по стелі в містах її стику з стіною біля вікон. У висновку №ЕД 2 1 84/15 будівельно технічного експертного дослідження від 01.09.2015 року, зазначається, що на час обстеження квартир відповідача і позивача проникнення води з квартири №12 в квартиру №8 технічно не могла (а.с.94-109). Суд не може сприймати цей висновок експерта, як доказ, тому що експерт досліджував квартири позивача і відповідача в серпні 2015 року і висновок обґрунтовує саме станом на цей час, а не на 28-29 листопада 2014 року. Цей висновок ніяк не спростовує викладене в акті від 29.11.2014 року. Через три дні після затоплення 02.12.2014 року позивачем було складено кошторис витрат для усунення наслідків затоплення (а.с.11-15). 04.12.2014 року позивач уклав договір на виконання робіт по усуненню наслідків затоплення (а.с.16-18), за цими документами позивач витратив на ремонт своєї квартири після затоплення 7883 грн. З урахуванням наведеного суд вважає, що факт заподіяння шкоди позивачеві затопленням її квартири з вини відповідача доведена, а тому вимога про відшкодування матеріальної шкоди підлягає задоволенню. Щодо відшкодування моральної шкоди, то ні в тексті позовної заяви, ні в судовому засіданні позивач і його довірена особа не обґрунтували наявність моральної шкоди та її розмір, а тому ця вимога не підлягає задоволенню. У відповідності зі ст.88 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору.

Outcome: partial