Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-08 00:00:00

25.01.2019року [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Третьої Одеської державної нотаріальної контори, в якій просить суд зняти безпідставно накладений арешт в порядку забезпечення позову нерухомого майна на належну йому квартиру, за адресою: [ADDRESS] , накладенийухвалою Київського районного суду м. Одеса, справа № 2-5966/09 від 24.11.2009 року, реєстраційний номер [NUMBER] ,зареєстрованого 03.12.2009 13:31:28 за № 9310242 реєстратором: Третя Одеська державна нотаріальна контора, 65080, Одеська область, м. Одеса, вул. Космонавтів, 11-А, власником якої зазначено [PERSON] . В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, 16.01.2019 року йому стало відомо, що згідно ухвали Київського районного суду м. Одеси та в порядку забезпечення позову, справа № 2-5966/09 від 24.11.2009, Третьою Одеською державною нотаріальною конторою було накладено арешт на належне йому нерухоме майно, а саме: квартиру [ADDRESS] , реєстраційний номер обтяження [NUMBER] , нібито власником якої є [PERSON] . Разом з тим, позивач вказує, що 24 липня 2007 року він придбав особисто квартиру [ADDRESS] , не перебуваючи ні з ким у шлюбі, що підтверджується договором купівлі-продажу та витягом про реєстрацію в Державному реєстрі правочинів за № 4337921 від 24.07.2007, посвідченого приватним нотаріусом Калашник Оксаною Василівною та зареєстрованого в нотаріальному реєстрі за №2593. Також, позивач зазначає, що з витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» №15373848 від 26.07.2007 вбачається його право приватної власності на квартиру [ADDRESS] , із зазначенням частки 1/1. Крім того, позивач стверджує, що вищезазначену квартиру він придбав у кредит, що підтверджується кредитним договором № 014/0018/74/78689 від 23 липня 2007 року, укладеним між ним та ВАТ «Райффазен Банк Аваль» в особі Привокзальне відділення Одеської обласної дирекції «Райффазен Банк Аваль», і згідно п. 2.1 вищезазначеного кредитного договору - кредитні кошти призначені для використання на купівлю квартири та на сплату комісій банку за цим договором. Забезпеченням зобов`язань позичальника за цим договором є квартира - [ADDRESS] , що підтверджується також забороною на нерухоме майно, реєстраційний номер [NUMBER] , підстава обтяження - іпотечний договір № 2598, ВЕК № 658770- № 658773, 24.07.2007, заявником виступав приватний нотаріус Калашник О.В. Позивач вказує, що у зв`язку з тим, що його фінансове положення в наступний час не дозволяє погасити кредит та закрити питання за борговими зобов`язаннями, він звернувся до Управління пізнього збору заборгованості ФО департаменту проблемної заборгованості РК АТ «Райффазен Банк Аваль» з питання щодо врегулювання залишку заборгованості за кредитним договором та отримав відповідь про можливість та порядок припинення дій договору іпотеки за кредитним договором з можливістю укласти договір про відступлення права вимоги. У зв`язку з наявною можливістю закрити свої питання з кредитного договору та порозумінням зі сторони банку, він почав здійснювати необхідні заходи та коли вже залишились останні кроки, він вирішив перевірити державний реєстр щодо належного йому нерухомого майна, після чого йому стало відомо про існування арешту квартири з невідомих для нього підстав. Так, позивач вказує, що зазначену квартиру він придбав у [PERSON] , яка є матір`ю [PERSON] , і [PERSON] дійсно якийсь час була прописана у вищезазначеній квартирі, на прохання попереднього власника квартири, однак після закінчення певного часу, на його вимогу здійснити виписку [PERSON] , ніхто не заперечував та остання була виписана в добровільному порядку. Крім того, позивач стверджує, що довідкою, виданою головою та бухгалтером ОСМД «ГЕРМЕС» підтверджується, що він є власником вищезазначеної квартири та на його ім`я відкриті лицьові рахунки на водопровід, ліфт, центральне опалення та каналізацію. На підставі вищевикладеного позивач зазначає, що громадянка [PERSON] не є власником квартири [ADDRESS] , та ніколи нею не була. З урахуванням викладеного, позивач вважає, що арешт, який був накладений на зазначену квартиру, власником якої нібито є [PERSON] , незаконний та такий, що підлягає скасуванню, а існування арешту та заборони на відчуження майна порушує його конституційні права як власника майна, у зв`язку з чим, [PERSON] звернувся до суду з відповідним позовом. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 29.01.2019 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою[PERSON] до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Третьої Одеської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні. Позивач - [PERSON] про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, у судове засідання 09.04.2019року не з`явився, однак надав до канцелярії суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності, а також зазначив, що заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задовольнити. Представник відповідача - Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, у судове засідання 09.04.2019 року не з`явився, однак 01.04.2019року надав до канцелярії суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності представника Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», позов визнав у повному обсязі та не заперечував проти його задоволення. Представник третьої особи про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, у судове засідання 09.04.2019року не з`явився, однак 26.03.2019 року надіслав на адресу суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності, розгляд справи залишив на розсуд суду. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що від представників сторін надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності належним чином повідомлених учасників справи, на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з наступного. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом у судовому засіданні, [PERSON] є власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 24 липня 2007 року, укладеного між [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець), посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Калашник О . В . 24.07.2007року, зареєстровано в реєстрі за №2593 (а.с. 16-17). Право власності [PERSON] на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , було зареєстровано в КП «ОМБТІ та РОН» 26.07.2007року номер запису: 3317 в книзі: 639пр-124 (а.с. 18). З матеріалів справи також вбачається, що в провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа №2-5966/09 за позовом Відкритого акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції Відкритого акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», який знаходиться за адресою: місто Одеса, вулиця Садова, 10. код ЄДРПОУ 23876031 до [PERSON] , [INFO] , яка проживає у квартирі [ADDRESS] , ідентифікаційний № [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , яка проживає у квартирі [ADDRESS] , ідентифікаційний № [NUMBER] , про стягнення заборгованості. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 24 листопада 2009 року було накладено арешт на квартиру [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Копію ухвали для виконання направлено в Третю Одеську державну нотаріальну контору. Так, з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 16.01.2019 року вбачається, що згідно ухвали Київського районного суду м. Одеси, справа № 2-5966/09 від 24.11.2009, Третьою Одеською державною нотаріальною конторою було накладено арешт на квартиру [ADDRESS] , реєстраційний номер обтяження 9310242, власником [PERSON] (а.с. 13-14). Зі змісту позовної заяви вбачається, що [PERSON] є донькою попереднього власника квартири - [PERSON] , яка продала спірну квартиру [PERSON] ще у 2007 року. Таким чином, судовим розглядом встановлено, що [PERSON] з 2007 року є власником квартири [ADDRESS] . Крім того, з матеріалів справи вбачається, що23 липня 2007 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Привокзальне відділення Одеської обласної дирекції «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] було укладено кредитний договір №014/0018/74/78689, відповідно до п. 2.1 якого, кредитні кошти призначені для використання на купівлю квартири та на сплату комісій банку за цим договором. Забезпеченням зобов`язань позичальника за цим договором є квартира за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується також забороною на нерухоме майно, реєстраційний номер [NUMBER] , підстава обтяження - іпотечний договір №2598, ВЕК № 658770- № 658773, 24.07.2007, заявник - приватний нотаріус Калашник О.В. (а.с. 13 на звороті). У зв`язку з тим, що з накладенням вищезазначеного арешту позивач позбавлений можливості розпоряджатися своєю власністю, [PERSON] звернувся до суду із відповідним позовом. Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Також ч.1,2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. На підставі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Викладене вище дозволяє суду дійти висновку, що наявність арешту на квартирі [ADDRESS] , перешкоджає позивачу реалізувати своє право власності на неї. Крім того, суд приймає до уваги і те, що квартира [ADDRESS] , є іпотечним майном, яка передана банку в іпотеку в якості забезпечення повернення кредитних коштів, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 3 Закону України «Про іпотеку», АТ «Райффайзен Банк Аваль» має переважно право перед іншими особами задовольнити забезпечені вимоги за рахунок предмета іпотеки Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 за № 5, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Підсумовуючи вищевикладене, позов [PERSON] є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Outcome: approved