Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-02 00:00:00

26 грудня 2016 року позивач звернувся до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області з зазначеним позовом. Свої вимоги обґрунтовував тим, що 20 лютого 2013 року померла [PERSON] Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки площею 6,64 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована в межах території Парутинської сільської ради Очаківського району Миколаївської області. [PERSON] до смерті залишила заповіт на свого сина [PERSON] 24 березня 2013 року [PERSON] помер та не встиг прийняти спадщину. Після смерті [PERSON] згідно ст. 1265 ЦК України спадкоємцями черги являються онуки він та [PERSON]. Інших спадкоємців немає. На час смерті він з [PERSON] не проживав. В той же час, про смерть бабусі та [PERSON] від довідався лише в листопада 2016 року, оскільки проживав у м.Миколаєві, з батьком та бабусею не мав стосунків з 2009 року. Підставами цього було те, що [PERSON] зловживав спиртними напоями, під час чого ставав агресивним, лаявся, бив дітей. В грудні 2016 року він звернувся до нотаріуса, де отримав роз'яснення про звернення до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Посилаючись на викладені обставини, позивач просив визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Суд, на підставі п. 1 ст. 224 ЦПК України, враховуючи згоду представника позивача і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення. Вислухавши пояснення представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного. 20 лютого 2013 року померла [PERSON], що підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть [PERSON] І-ФП №225669, виданого 06 жовтня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Очаківського міськрайонного управління юстиції у Миколаївській області, актовий запис №9. Згідно копії заповіту від 11 жовтня 2011 року [PERSON] заповідала усе своє майно [PERSON]. 20 лютого 2013 року [PERSON] помер, що підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть [PERSON] І-ФП №225668, виданого 06 жовтня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Очаківського міськрайонного управління юстиції у Миколаївській області, актовий запис №12. За життя [PERSON] не встиг прийняти спадщину після померлої [PERSON] Позивач [PERSON] є сином померлого [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження IV-ФП №332882 від 07 квітня 1993 року та відповідно онуком померлої [PERSON]. Відповідно до ч.1 ст. 1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 21 грудня 2016 року позивач звернувся до нотаріуса за консультацією з приводу оформлення спадщини після смерті бабусі, але листом завідувача Другої очаківської державної нотаріальної контори [PERSON] позивачу рекомендовано звернутися до суду. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 466700068 від 07 лютого 2017 року, відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутні. Згідно з пунктом\~\~24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.\~\~ Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які\~\~прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку,\~\~встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5\~\~ст.1268, статей 1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.\~\~ При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 2009 року разом зі свою сестрою відповідачкою по справі [PERSON] разом з батьком [PERSON] та бабусею [PERSON] не проживали, стосунки не підтримували та не спілкувалися. З пояснень свідка [PERSON] вбачається, що через сварки з батьком, позивач, його сестра та мати у 2009-2010 роках виїхали до м.Миколаєва. В листопаді 2016 року він разом з [PERSON] на ринку в м.Миколаєві побачили позивача та його сестру і повідомили про смерть батька та бабусі. В теперішній час вони переїхали до будинку і там проживають. Свідок [PERSON] пояснив, що він є далеким родичем позивача та його сестри. До 2009 року вони проживали з батьком, а потім переїхали до с.Мала Корениха. Бабусю та батька ховали усім селом. Восени 2016 року на ринку в м.Миколаєві випадково зустріли [PERSON] та [PERSON] та повідомили про смерть бабусі та батька. З кінця 2016 року вони проживають у бабусиному будинку. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, на підставі представлених доказів,\~ переконався в тому, дійсно проживаючи окремо від батька в іншій місцевості, позивач не знав про смерть [PERSON]М, та [PERSON] \~і відносить до\~\~поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного,

Outcome: approved