Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-17 00:00:00

26.04.2019 заступник керівника Лозівської місцевої прокуратури Харківської області Нестєров Д.І., в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, звернувся до суду з позовом [PERSON] про стягнення із нього шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу, у розмірі 75466,5 грн., на користь держави, посилаючись на ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», ст.ст. 56,57,84 ЦПК України, ст.ст.4,7,69,105,107 Лісового Кодексу України, ст. ст.15,16,22,167,1166.ЦК України, ст.ст. 41,68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Вимоги позову обґрунтовані і наступним. Ухвалою Близнюківського районного суду Харківській області від03.04.2019 закрито провадження щодо [PERSON] у кримінальному провадженні № 12017220730000335 від 04.10.2017 за ч. 1 ст. 246 КК України. Встановлено, що 03.10.2017, близько 14.00 години, [PERSON] , маючи умисел на незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, з корисливого мотиву, з метою використання зрубаних дерев у власних цілях, приїхав до захисного лісового насадження лінійного типу, що належить до лісового фонду України, яке розташоване між селами Водяне та Катеринівка Близнюківського району Харківської області. Далі, діючи протиправно, без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів - лісорубного квитка або лісового квитка, за допомогою бензопили «STARTPRO SCS 5020L» здійснив незаконну порубку сироростучих (живих) дерев, а саме: 13 шт. породи «Ясень» розмірами стовбурів: 22х22 см; 27х27 см; 28х28 см; 31х31 см; 32х32 см; 32х32 см; 33х34 см; 34х34 см; 37х37 см; 37х37 см; 38х38 см; 38х38 см; 39х39 см, та 3 шт. породи «Дуб» розмірами стовбурів: 28х28 см; 32х32 см; 36х36 см, які росли в захисних лісових насадженнях лінійного типу на території Лукашівської сільської ради Близнюківського району Харківської області між селами Водяне та Катеринівка Близнюкіського району Харківської області. Внаслідок своїх протиправних дій [PERSON] спричинив, згідно висновку судово-економічної експертизи № 22134 від 15.02.2018, збитки державі в сумі 75 466,53 гривень. Ухвала суду набрала законної сили. Проте шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення [PERSON] злочину, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, залишається невідшкодованою. З метою спонукання Державної екологічної інспекції у Харківській області вирішити питання щодо відшкодування з [PERSON] шкоди, заподіяної злочином, місцевою прокуратурою 08.04.2019 їм був направлений лист №03-22/281вих-19. У відповідь Державною екологічною інспекцією у Харківській області повідомлено листом №1544/12-17 від 15.04.2019 про розрахунок шкоди, та запропоновано Лозівській місцевій прокуратурі вжити заходи реагування. Відповідно до розрахунку шкода становить 75466,5 грн. Крім того, на виконання вимог ч.4 ст. 3 Закону України «Про прокуратуру», прокурором 19.04.2019 до Державної екологічної інспекції у Харківській області було направлено повідомлення, що готується позовна заява для звернення до Близнюківського районного суду Харківської області в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 75466,5 грн. Проте Держекоінспекцією не вжито заходів щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної незаконною вирубкою дерев, що спричиняє порушення інтересів держави у вигляді ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів. В порядку ч.5 ст. 279 ЦПК України, з ініціативи суду, сторони про дату, час та місце судового засідання повідомлялися своєчасно судовими повістками про виклик, відповідач крім того ще і через офіційний Веб - портал Судової влади України, але в судове засідання не з`явилися. Прокурор та Державна екологічна інспекція у Харківській області надали до суду письмові заяви в яких просять справу розглядати за відсутності їх представника, позовні вимоги підтримують. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Сторони про дату, час та місце судового засідання повідомлялися своєчасно судовими повістками про виклик, а відповідач, крім того, і через офіційний Веб - портал Судової влади України. Копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви із додатками та судову повістку про виклик до суду на 10.06. 2019 відповідач отримав 25.05. 2019. Також у це судове засідання відповідач викликався через офіційний Веб- портал Судової влади України. Судові повістки з викликом до суду на 09.07.2019, 18.09. 2019 відповідач отримав відповідно 22.06. 2019, 18.07.2019. Таким чином є підстави вважати що відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Отже, будучи своєчасно та належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, отримавши копію позовної заяви із додатками, копію ухвали про відкриття провадження, [PERSON] у судові засідання не з`явився. Відзиву, клопотань, заяв, в тому числі і про відкладення розгляду справи не надав. За таких обставин суд вважає неявку відповідача у судове засідання такою, що немає поважних причин. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Зі згоди позивача, яка викладена в його письмовій заяві, суд виніс ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ч.1 ст. 280 ЦПК України. Частиною 8 ст. 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд, дослідивши матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження та оцінивши належність, допустимість, достовірність доказів, з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом. Статтею 56 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Згідно із положеннями ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Відповідно до ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою (ч. 6 ст. 82 ЦПК України). Ухвалою Близнюківського районного суду Харківській області від03.04.2019 закрито провадження щодо [PERSON] у кримінальному провадженні № 12017220730000335 від 04.10.2017 за ч. 1 ст. 246 КК України. При розгляді кримінального провадження встановлено, що 03.10.2017, [PERSON] , діючи протиправно, без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів - лісорубного квитка або лісового квитка, за допомогою бензопили «STARTPRO SCS 5020L» здійснив незаконну порубку сироростучих (живих) дерев, а саме: 13 шт. породи «Ясень» розмірами стовбурів: 22х22 см; 27х27 см; 28х28 см; 31х31 см; 32х32 см; 32х32 см; 33х34 см; 34х34 см; 37х37 см; 37х37 см; 38х38 см; 38х38 см; 39х39 см, та 3 шт. породи «Дуб» розмірами стовбурів: 28х28 см; 32х32 см; 36х36 см, які росли в захисних лісових насадженнях лінійного типу на території Лукашівської сільської ради Близнюківського району Харківської області між селами Водяне та Катеринівка Близнюкіського району Харківської області. Ухвала суду набрала законної сили. Отже зазначені обставини не підлягають доказуванню. Внаслідок таких протиправних дій [PERSON] спричинив, згідно висновку судово-економічної експертизи № 22134 від 15.02.2018, збитки державі в сумі 75 466,53 гривень. Разом із тим шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення [PERSON] злочину, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, залишається невідшкодованою. Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені статтею 11 Цивільного кодексу України. Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди є одним із способів захисту цивільних прав (пункт 8 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України). Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно з частиною 1 цієї статті особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому, відповідно до частини 2 цієї статті, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Тобто, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди (збитків), потрібна наявність складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина правопорушника. Згідно зі ст. 69 цього ж Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст.ст. 105, 107 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 4 ст. 68 цього ж Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно ч.5 цієї ж статті застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Статтею 167 ЦК України передбачено, що держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно розрахунку розміру шкоди, виконаному Державною екологічною інспекцією у Харківській області, внаслідок незаконної порубки дерев [PERSON] спричинив державі шкоду у розмірі 75466 грн., 50 коп. Прокурором, з метою спонукання Державної екологічної інспекції у Харківській області вирішити питання щодо стягнення з [PERSON] шкоди, заподіяної злочином, 08.04.2019 їм був направлений лист №03-22/281, вих-19. У відповідь, Державною екологічною інспекцією у Харківській області повідомлено листом №1544/12-17 від 15.04.2019 про розрахунок шкоди, та запропоновано Лозівській місцевій прокуратурі вжити заходи реагування. Також, на виконання вимог ч.4 ст. 3 Закону України «Про прокуратуру», прокурором 19.04.2019 до Державної екологічної інспекції у Харківській області було направлено повідомлення, що готується позовна заява для звернення до Близнюківського районного суду Харківської області в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 75466,5 грн. Проте Держекоінспекцією не вжито заходів щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної незаконною вирубкою дерев, що спричиняє порушення інтересів держави у вигляді ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів. Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем надані належні і допустимі докази на підтвердження своїх вимог. Таким чином, дослідивши матеріали справи, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає повному задоволенню. Позивач від сплати судового збору звільнений відповідно до п.6. ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Доказів про понесення інших судових витрат не надано. За таких обставин, на підставі ч.6 ст. 141 ЦПК України, судові витрати компенсуються за рахунок держави. На підставі ст.ст.22,1166 ЦК України, ст.128 КПК України, ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст.105, 107 Лісового кодексу України, ст.ст. 4,5,10,12,13,19,23,34,8,141,175,176,211,229,235, ч.2 ст. 247, ст. ст. 258, 259, 265, 268, 280-282, 354,355 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved