Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-21 00:00:00

26.02.2019 [PERSON] , правонаступником якої є [PERSON] , звернулась в суд з позовом до [PERSON] та [PERSON] , уточнивши в подальшому позовні вимоги, про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири. Свої позовні вимоги мотивує тим, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності належав двоповерховий житловий будинок, що знаходиться у [ADDRESS] . При цьому, перший поверх житлового будинку (квартира [ADDRESS] ) належав [PERSON] , а другий поверх ( квартира [ADDRESS] ) вказаного будинку належить [PERSON] та [PERSON] . На першому поверсі вказаного будинку знаходиться житлова кімната, що в технічному паспорті від 05.12.2012 позначена під №1-4. В ніч з 28.09.2018 на 29.09.2018 вказана житлова кімната відповідачами була залита водою, де таке залиття тривало протягом двох діб, що внаслідок призвело до пошкодження стелі та осипання штукатурки у кімнаті. Вважає, що залиття квартири сталося внаслідок самочинного встановлення відповідачами сантехнічного приладдя, туалету та ванни над кімнатою № 1-4 . 01.10.2018 ЛКП «Нове» складено акт про залиття квартири. Крім цього, раніше розпорядженнями Залізничної районної адміністрації м.Львова від 15.06.2005 №569 та від 08.12.2015 №789 відповідачів було зобов`язано привести приміщення комори у попередній стан, однак на такі вимоги відповідачі не реагували. 30.09.2018 відповідачами було відремонтовано пошкоджену водопровідну трубу. Згідно звіту про оцінку відшкодування при залитті квартири від 06.10.2018 заподіяний збиток становить 4435,00 грн. Витрати на проведення експертизи становлять 700,00 грн., про що стверджується актом прийому-передачі робіт від 09.10.2018. Крім цього, [PERSON] понесено витрати на додаткову електроенергію для роботи допоміжних засобів для просушування кімнати, що становить 245,49 грн. Враховуючи наведене, просить стягнути солідарно з відповідачів 4435,00 грн. заподіяної майнової шкоди, 245,49 грн. додатково понесених витрат на усунення наслідків затоплення квартири та 700,00 грн. витрат на проведення експертизи. Ухвалою від 25.03.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання та надано відповідачам строк для подання відзиву. 12.04.2019 від відповідачки [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову повністю. Зазначає, що факт залиття квартири на першому поверсі вона визнає, однак залиття квартири відбулося внаслідок тріщини водопровідної труби, яка знаходиться на кухні її квартири. Стверджує, що вона не могла запобігти залиттю квартири з вини [PERSON] , оскільки кран для перекриття системи водопостачання до її квартири знаходиться у спільному коридорі, яким користується лише [PERSON] , а тому вона не мала доступу до вказаного крану, хоча і намагалась це зробити. Крім цього, зазначає, що [PERSON] неодноразово стукала по водопровідній трубі, а тому водопровідна труба з цих причин також могла тріснути. За цих обставин просить в задоволенні позовних вимог відмовити. 18.07.2019 ухвалою суду провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування шкоди було зупинено до залучення до участі у справі правонаступника позивачки [PERSON] , яка вибула з процесу у зв`язку із смертю. 18.02.2020 ухвалою суду відновлено провадження у справі [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування шкоди. 10.03.2020 ухвалою суду залучено до участі у справі правонаступника [PERSON] , як спадкоємця першої черги після смерті [PERSON] . У судове засідання позивач та його представник не з`явився, однак представник позивача [PERSON] надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника. Просить позов задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Просить в задоволенні позову відмовити. Заслухавши пояснення відповідачки, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] , правонаступником якої є [PERSON] , та відповідачам [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності належить двоповерховий житловий будинок, що знаходиться у [ADDRESS] , про стверджується витягами про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 29.07.2004 №4291384, від 29.07.2004 №4291412, від 19.10.2005 №8677081 та від 19.10.2005 №8677208. При цьому, перший поверх житлового будинку належав [PERSON] , а другий поверх вказаного будинку належить [PERSON] та [PERSON] , що сторонами не заперечується та визнається. Також, сторонами по справі не заперечується та відповідачкою [PERSON] визнається, що в ночі з 28.09.2018 на 29.09.2018 внаслідок тріщини водяної труби на кухні квартири [ADDRESS] , відповідачами було залито водою житлову кімнату квартири №1 , що не припинялось протягом двох діб. Відповідно до п. 2.3.6. «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, № 76 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься в Додатку № 4 до зазначених Правил. З акту складеного комісією ЛКП «Нове» від 01.10.2018 вбачається, що ними було обстежено житлову кімнату приватного будинку у [ADDRESS] , де проживала [PERSON] , на предмет залиття квартирою [ADDRESS] , де проживає [PERSON] . При обстеженні було виявлено підтьоки на стінах та стелі житлової кімнати квартири [ADDRESS] . Причини залиття невідомі, оскільки мешканка квартири [ADDRESS] не надала доступу для обстеження інженерних мереж. З акту складеного ЛМКП «Львівводоканал» від 03.10.2018 №57588 вбачається, що при перевірці стану водопровідної та каналізаційної мережі по [ADDRESS] належної абоненту [PERSON] , виявлено аварійний стан водяної труби під мийкою на кухні, яка тріснула 29-30 вересня 2018 року. Ремонтні роботи по ліквідації аварії були проведені 1-2 жовтня 2018 року. Санітарний стан ванни та санвузла задовільний та відповідає технічним нормам. На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди [PERSON] до суду було надано звіт Приватного підприємства «Експерт Маш» про оцінку розміру відшкодування збитків при залитті квартири за адресою: [ADDRESS] , яка станом на 06.10.2018 становить 4435,00 грн. Відповідно до ч.1 ст.177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» №572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, судом встановлено, що залиття квартири [PERSON] відбулося з вини відповідачів, які в силу закону мають нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідачка [PERSON] , заперечуючи проти задоволення позову покликається на те, що затоплення квартири [ADDRESS] відбувалось з вини [PERSON] , оскільки кран водопровідної труби, який перекриває систему водопостачання до квартири [ADDRESS] розміщений у спільному коридорі, яким користувалась виключно [PERSON] , а тому з цих причин вона не мала до нього доступу для своєчасного зупинення витоку води з тріснутої труби. Крім цього, зазначає, що [PERSON] неодноразово стукала по водопровідній трубі, а тому від цього труба також могла тріснути. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 6 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно вимог ч. 2 ст. 76 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є, показання свідків, письмові докази, речові, електронні докази і висновки експертів. Відповідно до ст.ст. 77-78 ЦПК України суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. В свою чергу відповідачка [PERSON] , крім доводів щодо відсутності у неї доступу до спільного коридору, в якому розміщений кран водопровідної труби до квартири [ADDRESS] , а також припущень, що [PERSON] неодноразово стукала по водопровідній трубі, від чого водопровідна труба також могла тріснути, будь-яких доказів на підтвердження своїх таких заперечень до суду не надала, а тому такі доводи відповідачки [PERSON] суд оцінює критично, оскільки вони ґрунтуються на припущеннях та не підтверджуються жодними доказами. Враховуючи, що причиною залиття належної позивачці квартири є пошкодження водопровідної системи, що сталося у квартирі відповідачів, а тому відповідачі, в силу закону, мають нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди. Доказів того, що залиття належної позивачу квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідачів, суду не надано та в судовому засіданні не здобуто. Як вбачається з листа приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Дулика М.Б. від 23.06.2019 позивачка [PERSON] померла, про що 29.07.2019 заведено спадкову справу №15/2019. Спадкоємцем першої черги є син спадкодавця - [PERSON] , який прийняв спадщину в установлений законом спосіб та строки. 10.03.2020 ухвалою суду залучено до участі до розгляду справи правонаступника [PERSON] як спадкоємця після смерті позивачки [PERSON] . Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до положень ч. 1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Таким чином, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.( ст. 1261 ЦК України) Враховуючи наведене вище, а також той факт, що [PERSON] є спадкоємцем після смерті [PERSON] , до якого перешли всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві, а тому суд приходить до висновку, що з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] слід солідарно стягнути відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 4435,00 грн. Щодо позовної вимоги про солідарне стягнення з відповідачів на користь [PERSON] додатково понесених витрат на усунення наслідків затоплення в розмірі 245,49 грн. то суд дійшов наступних висновків. В позовній заяві зазначено, що [PERSON] понесла витрати на додаткову електроенергію для роботи допоміжних засобів для просушування кімнати на протязі двох місяців, що становить 245,49 коп. Вказана сума коштів виходить із різниці оплати електроенергії по лічильнику за вересень, жовтень, листопад місяць. Зокрема, в вересні 2018 року оплата за електроенергію становила 41,45 грн., в жовтні становила 196,84 грн., а в листопаді становила 90,10 грн. На підтвердження вказаної обставини в додаток до позовної заяви долучено копії квитанцій за оплату електроенергії за вказаний період. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Загальними підставами, наявність яких є необхідною для всіх випадків відшкодування шкоди, є: а) наявність шкоди; б) протиправна поведінка заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; г) вина заподіювача шкоди. Перераховані підстави визнаються загальними, оскільки їх наявність необхідна для всіх випадків відшкодування шкоди, якщо інше не передбачено законом. Однак, в супереч наведеного, жодного належного та допустимого доказу, що на протязі двох місяців [PERSON] використовувались допоміжні електроприлади для просушування кімнати після її затоплення та за вказаний період такими електроприладами було спожито електроенергію на загальну суму 245,49 коп., до суду не надано. За вказаних обставин суд дійшов висновку, що в частині позовної вимоги про солідарне стягнення з відповідачів додатково понесених витрат на усунення наслідків затоплення в розмірі 245,49 грн. задоволенню не підлягає. Крім цього, позивач просить солідарно стягнути з відповідачів витрати на проведення експертизи в розмірі 700,00 грн. Згідно до ч.1 ст.140 ЦПК України особа, яка надала доказ на вимогу суду, має право вимагати виплати грошової компенсації своїх витрат, пов`язаних із наданням такого доказу. Розмір грошової компенсації визначає суд на підставі поданих такою особою доказів здійснення відповідних витрат. На підтвердження витрат на оплату звіту про оцінку розміру відшкодування збитків при залитті кімнати від 06.10.2018 [PERSON] було надано акт приймання-передачі робіт. Разом з тим, до позову не долучено весь обсяг документів, які б підтверджували понесені [PERSON] витрат на оплату звіту про оцінку розміру відшкодування збитків при залитті кімнати від 06.10.2018, а саме не надано платіжні документи про оплату таких послуг, а тому суд позбавлений можливості визначити розмір грошової компенсації понесеної [PERSON] у зв`язку із оплатою послуг по складанні вказаного звіту. За таких обставин позовна вимога про стягнення з відповідачів солідарно витрати на проведення експертизи в розмірі 700,00 грн. не підлягає задоволенню, оскільки такі витрати непідтверджені належними та допустимими доказами. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову та стягнення з відповідачів на користь [PERSON] 4435,00 грн. майнової шкоди. [PERSON] на момент пред`явлення позову до суду була інвалідом 2 групи, що підтверджується копією довідкою МСЕК № 407931 від 10.12.2018. На підставі п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, сплачений судовий збір підлягає стягненню пропорційно задоволених позовних вимог. За вказаних обставин, враховуючи, що позовні вимоги судом задоволено частково, а тому з відповідачів на користь держави слід стягнути пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме по 364 грн. судового збору з кожного, оскільки [PERSON] при подачі позову звільнена від сплати судового збору відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». На підставі наведеного та

Outcome: partial