Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-18 00:00:00

26.11.2018 року УСЗН Дружківської міської ради звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення надміру виплачених грошових коштів, мотивуючи свої вимоги тим, що [PERSON]. є працездатною особою, яка зареєстрована за адресою: [INFO], але фактично мешкає за адресою: м. Дружківка, вулиця Соборна, 12/43, та має довідку про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № [NUMBER] від 19.12.2014 року. До складу сімї [PERSON] входить: [PERSON], [INFO] син. Додали, що на час отримання [PERSON] довідки про взяття на облік особи, яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції, діяло розпорядження КМУ від 07.11.2014 року № 1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення». Також, грошова допомога надається внутрішньо переміщеним особам, які перемістилися з тимчасово окупованої території України відповідно до вимог Порядку надання щомісячної адресної допомоги, який затверджено Постановою КМУ від 01.10.2014 року № 505. Відповідно до п. 6 Порядку грошова допомога не призначається у разі, коли : будь-хто з членів сімї має у володінні житлове приміщення, розташоване у регіонах, інших ніж тимчасово окупована територія України та райони проведення антитерористичної операції. [PERSON] вперше з заявою про призначення грошової допомоги звернулась 15.05.2015 року до УСЗН Дружківської міської ради, та у відповідній графі зазначила інформацію щодо відсутності наявності житла. На підставі цього їй було призначено грошову допомогу з 15.05.2015 року по 14.07.2015 року у сумі 1326,00 грн. щомісяця; з 15.07.2015 року по 14.09.2015 року у сумі 1105,00 грн.; з 15.09.2015 року по 14.11.2015 року у сумі 884,00 грн. 05.02.2016 оку звернулась до управління із заявою про призначення допомоги на наступний шестимісячний строк, з 05.02.2016 року по 18.06.2016 року призначена допомога у сумі 884,00 грн. За результатами проведення Міністерства фінансів України верифікації соціальних виплат відповідно до постанови КМУ від 18.02.2016 року № 136, УСЗН Дружківської міської ради повідомило [PERSON] про те, що в її володінні є житлові приміщення, розташовані в регіоні на території яких діють органи державної влади України, а саме квартири, розташовані за адресою: м. Дружківка, вулиця Леніна, 12/43. Просить суд, стягнути з [PERSON] суму надміру виплачених коштів щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття втрат на проживання у розмірі 8\~292,71 грн, та судові витрати. Представник позивача [PERSON], яка діє на підставі довіреності від 08.01.2019 року (а.с.59), будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час розгляду справи, у судове засідання не зявилася, подала до суду заяву з проханням розгляд справи проводити у її відсутності, позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала (а.с.57). Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідача про місце, день та час розгляду справи. Про місце, дату та час розгляду справи відповідач була повідомлена через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Втім, [PERSON] не використала наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не зявилася у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у\~її відсутності від неї до суду не надходило. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин. З огляду\~на викладене,\~оскільки відповідач,\~будучи повідомленим\~належним чином про дату, час і місце судового засідання повторно не зявився у судове засідання без повідомлення причин неявки, не подав відзив, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, зі згоди позивача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд в межах заявлених позовних вимог (ст. 13 ЦПК України) встановив наступне. Згідно ст.4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі представлених сторонами доказів. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.3ст.12 ЦПК України) Згідно ч.1 ст.13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України, визначено, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно зясувавши обставини справи, виходить з наступного. Як було встановлено у судовому засіданні, 19.12.2014 року [PERSON] звернулась до Управління соціального захисту населення із заявою про взяття на облік особи, яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції. В графі заяви інформація щодо наявності у будь-кого з членів сім'ї у володінні житлового приміщення, розташованого в регіонах, інших ніж окупована територія України та районах проведення антитерористичної операції зазначила, що такого майна немає (а.с.38). З 19.12.2014 року [PERSON] та її малолітній син [PERSON] є внутрішньо переміщеними особами, що підтверджується відповідною довідкою про взяття на облік особи, яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції № [NUMBER] від 19.12.2014 року (а.с.36). Відповідно до відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно [PERSON] належить на праві власності 1/3 частка квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.32-33). Розпорядженням від 28.10.2016 року Управлінням соціального захисту населення Дружківської міської ради було припинено виплату щомісячної адресної допомоги [PERSON] Переплата утворена за період з 15.05.2015 року по 31.03.2016 року у сумі 8\~292,71 грн. (а.с.30). Як вбачається з довідки УСЗН Дружківської міської ради від 20.02.2017 року, [PERSON] була надана допомога з 01.05.2015 року по березень 2016 року у сумі 8\~292,71 грн. (а.с.28) Крім того, [PERSON] неодноразово надсилались повідомлення про погашення надміру виплачено суми адресної допомоги (а.с.23,26,27) Відповідно до ст.\~1 Закону України\~«Про забезпечення\~прав і\~свобод внутрішньо\~переміщених осіб» визначено поняття внутрішньо переміщеної особи, а саме: внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру. Відповідно до ч 1.ст.\~4 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково. Разом із заявою про взяття на облік як внутрішньо переміщеної особи заявник подає документ, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України, або документ, що посвідчує особу та підтверджує її спеціальний статус, або свідоцтво про народження дитини. Відповідно до п. 2 «Порядку надання щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг» (надалі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 жовтня 2014 року за № 505, грошова допомога надається внутрішньо переміщеним особам, які стоять на обліку в структурних підрозділах з питань соціального захисту населення районних, районних у м. Києві держадміністрацій, виконавчих органах з питань соціального захисту населення міських, районних у містах (у разі утворення) рад (далі - уповноважені органи), з дня звернення за її призначенням і виплачується по місяць зняття з такого обліку включно, але не більше ніж шість місяців.\~ Відповідно до п. 10 Порядку, уповноважені органи мають право перевіряти обґрунтованість видачі та достовірність документів, поданих для призначення грошової допомоги, а також здійснювати запити та безоплатно отримувати відомості від підприємств, установ та організацій усіх форм власності, необхідні для призначення грошової допомоги та контролю за правильністю її надання. Відповідно до п.6 Порядку, грошова допомога не призначається у разі,коли:будь-хто з членів сім'ї має у власності житлове\~приміщення, розташоване в регіонах, інших ніж тимчасово окупована територія України, райони проведення антитерористичної операції та населені пункти, що розташовані на лінії зіткнення; будь-хто з членів сім'ї має на депозитному банківському рахунку кошти у сумі, що перевищує 10-кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб. Відповідно до п. 11 вказаного Порядку уповноважений представник сім'ї, якому призначено грошову допомогу, зобов'язаний повідомляти уповноваженому органу про зміну обставин, які впливають на призначення грошової допомоги, протягом трьох днів з дня настання таких обставин. Суми грошової допомоги, виплачені надміру внаслідок подання документів з недостовірними відомостями, повертаються уповноваженим представником сім'ї на вимогу уповноваженого органу. У разі відмови добровільного повернення надміру перерахованих сум грошової допомоги вони стягуються у судовому порядку. \~Згідно ч. 1 ст.\~1212\~ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Стаття 1215\~ЦК України встановлює випадки, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню. Так, не підлягають поверненню безпідставно набуті: заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача (ч. 1ст. 1215 ЦК України). Отже, закон встановлює два виключення із цього правила: по-перше, якщо виплата вказаних платежів є результатом рахункової помилки з боку особи, яка проводила цю виплату; по-друге, у разі недобросовісності з боку набувача. Правильність виконаних розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються, отже, зазначене у ст.\~1215\~ЦК України майно підлягає поверненню у разі наявності цих фактів. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 2 липня 2014 року N 6-91цс14, яка може враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Таким чином, судом встановлено, що відповідач перебувала на обліку у позивача, як особа переміщена з тимчасово окупованої території України та районів проведення антитерористичної операції, та отримувала грошову допомогу для покриття витрат на проживання та на оплату житлово-комунальних послуг, при цьому не повідомила, що має у власності 1/3 частину квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS], тобто розташована в регіонах, інших ніж тимчасово окупована територія України, райони проведення антитерористичної операції та населені пункти, що розташовані на лінії зіткнення, чим не виконала свій обов'язок щодо повідомлення уповноваженого органу про обставини, які впливають на призначення грошової допомоги, що свідчить про недобросовісність відповідача та набуття нею державної допомоги в розмірі 8\~292,71 грн. без достатніх на те правових підстав, тому надміру нарахована та виплачена щомісячна адресна допомога внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг в розмірі 8\~292, 71 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, а позов задоволенню. Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає\~розподіл судових витрат між сторонами, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, враховуючи, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1\~762,00 грн. На підставі наведеного,

Outcome: approved