Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-21 00:00:00

25 червня 2019 року позивачка звернулась до суду з позовом в якому просить суд визначити додатковий строк, два місяці для подачі заяви нотаріусу про прийняття позивачкою спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позов позивачка посилається на те, що [INFO] помер її двоюрідний брат [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина. Спадкова справа не заводилась, інших спадкоємців крім позивачки не має. Своєчасно позивачка не могла звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про смерть брата, так як останній вів бродяжницький спосіб життя, пиячив, ніде не працював та позивачка давно не бачилась з ним.. Видати свідоцтво про право на спадщину за законом Ізюмська державна нотаріальна контора не має можливості, так як позивачка пропустила строк на прийняття спадщини. Позивачка, [PERSON] , надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача, Бригадирівської сільської ради Ізюмського району Харківської області, в судове засідання не з`явився,надали суду письмову заяву про розгляд справи без участі їх представника. В силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з вимогами ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 15 червня 2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції ( а.с.8). Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 10 травня 2019 року встановлено факт родинних відносин, а саме: що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є двоюрідним братом [PERSON] , [INFO] ( а.с.9-11). В своїй відповіді Ізюмська державна нотаріальна контора повідомила позивачці , що вона пропустила строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а тому видати свідоцтва про право на спадщину не має можливості ( а.с.12). Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з цим, посилання позивача на те, що вона не могла в строк визначений законодавством звернутися з заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про смерть двоюрідного брата, суд визнає поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, суд призначає [PERSON] додатковий строк, достатній для подання ним заяви в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Outcome: approved