Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-29 00:00:00

25 грудня 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Піщанської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування свого позову [PERSON] зазначає, що її матері [PERSON] , на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 № 206834 від 09 жовтня 2002 року, належала земельна ділянка загальною площею 0,7214 га, яка розташована на території Знаменівської сільської ради Новомосковського району. [INFO] її мати померла. Після її смерті відкрилася спадщина, в тому числі, і на зазначену вище земельну ділянку, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Знаменівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області. Оскільки померла [PERSON] заповіту не залишила, на спадкове майно розповсюджується спадкування за законом. Позивач зазначає, що являється єдиним спадкоємцем першої черги за законом. Позивач наполягає на тому, що на момент смерті спадкодавця проживала разом з нею, однак не була зареєстрована, після смерті [PERSON] розпорядилася спадковим майном, передала земельну ділянку в оренду, отримувала орендну плату, однак лише в грудні 2019 року, по приїзду в Україну, позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Лили І.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Листом нотаріуса від 09.12.2019 року позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини. Між тим, позивач вказує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що на час перебігу та спливу шестимісячного строку, вона вважала себе такою, що прийняла спадщину, оскільки разом проживала зі спадкодавцем, інших спадкоємців не існує. За вказаних обставин позивач вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а тому є достатні підстави для визначення їй додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 23 грудня 2019 року відкрите провадження по справі. В судове засідання представник позивача не з`явився, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву, у якій просив розгляд справи здійснювати без участі представника Піщанської сільської ради та прийняти законне та обґрунтоване рішення по справі, відзиву на позов суду не подано. На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи. Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного. Суду подано копію свідоцтва про народження позивача [PERSON] , у відповідності до якого остання народилася [INFO] , її матір`ю значиться [PERSON] (а.с.9). [PERSON] в період з 03 жовтня 1970 року по 24 жовтня 1979 року перебувала у шлюбі з [PERSON] , внаслідок чого було змінене її прізвище на [PERSON] , про що свідчить витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с. 10). [PERSON] померла [INFO] в с.Знаменівка Новомосковського району Дніпропетровської області, що стверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.11). Згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 №206834 померлій [PERSON] на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 0,7214 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Знаменівськоїї сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області (а.с.12). З довідки Піщанської сільської ради (а.с.13) вбачається, що [PERSON] на момент постійно проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] , - одна, однак разом з нею без реєстрації проживала її дочка [PERSON] . Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №59841947 від 17.03.2020 року, інформація щодо наявності спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , - відсутня. Так, ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця. Судом встановлено, що позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Лили І.М.., із заявою про прийняття спадщини та заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] лише в грудні2019 року. Цим же нотаріусом [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.15). Правовідносини, що виникли між сторонами, врегульовані наступними нормами закону. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як зазначає позивач у своєму позові, причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що вона, вважала себе такою, що прийняла спадщину після смерті матері, оскільки проживала з нею. Про наявність належних доказів про прийняття спадщини позивачем свідчить на її користь і довідка, видана ПП «Вітал-Агросвіт 09» про те, що [PERSON] отримувала орендну плату за земельну ділянку, яка належала її матері, в період з 2016 року по 2019 рік (а.с. 14). Отже, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що позивач з поважної причини пропустила строк для прийняття спадщини. Доводи, викладені позивачем у позові розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини, щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, та відсутність інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , дають суду підстави для визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері, і достатнім, в даному випадку, буде строк один місяць. На підставі викладеного,

Outcome: approved