Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-10 00:00:00

24 березня 2015 року до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся позивач [PERSON] із вищевказаним позовом, котрий в подальшому неодноразово було уточнено, останній раз 01 червня 2016 року, та в котрому він просить суд винести рішення, котрим визнати дії відповідача, - КП «Кривбасводоканал» про відмову в укладенні договору із ним про надання послуг по водопостачанню та водовідведенню до належної йому квартири, яка розташована за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр. Миру, буд.№26, кв.№40, неправомірними; зобовязати відповідача, - КП «Кривбасводоканал» укласти із ним договір про надання послуг по водопостачанню та водовідведенню до належної йому квартири; стягнути з відповідача, - КП «Кривбасводоканал» на його користь моральну шкоду, яка завдана його неправомірними діями у сумі 80000,00 гривень. Уточнені позовні вимоги позивачем [PERSON] вмотивовано тим, що він 21 травня 2001 року на підставі нотаріально посвідченого договору дарування надбав право власності на квартиру, що розташована по пр. Миру, буд.№26, кв.№40 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області. При цьому він зареєстрований та проживає [INFO], кв.№9 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області. Будинок №26, що розташований по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області є кооперативним будинком, балансоутримувачем якого є ЖБК «ВОСТОК-26». У 2006 році він згідно узгоджених технічних умов з КП «Кривбасводоканал» встановив у кв.№40, розташованої в буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, лічильник на водопостачання і 16 січня 2007 року він був опломбований та взятий на облік, про що є відповідний акт. Вказує на те, що 03 грудня 2014 року він звернувся до відповідача із заявою, в якій просив про укладення договору водопостачання до кв.№40, розташованої в буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, однак відповідач відмовився від укладання договору, посилаючись на те, що він може бути постачальником послуг холодного водопостачання та водовідведення мешканцям багатоквартирних будинків, однак відмовляється від укладення договору з ним, оскільки питання в частині водопостачання йому необхідно узгоджувати з правлінням ЖБК «ВОСТОК-26». Зазначає, що відмова відповідача від укладання договору на постачання послуг є протиправною, суперечить чинному законодавству та грубо порушує його права на отримання послуг з водопостачання та водовідведення. Посилається на ті обставини, що відповідачем порушено його право на нормальне користування житлово-комунальними послугами, що призводить до морального його страждання. Він змушений постійно турбувати своїх рідних та сусідів для того, щоб з їх допомогою скористатися послугами водопостачання. Він не може нормально проживати у квартирі, робити гігієнічні процедури, вести власне побутове життя, та інше. Такі обставини є морально неприпустимими, суперечать законодавству України та змушують його докладати додаткових зусиль для забезпечення своїх елементарних потреб для підтримання звичного способу життя. Завдану моральну шкоду, виходячи з вищезазначених фактів він оцінює у 80000,00 гривень. Присутні у судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] (договір-доручення про надання правової допомоги від 04 березня 2016 року (а.с.84), свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №4662 (а.с.85), кожен окремо надали пояснення по суті справи, уточнені позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав та мотивів викладених в уточненій позовній заяві, просили суд їх задовольнити. Присутня у судовому засіданні представник відповідача, - КП «Кривбасводоканал», - [PERSON] (довіреність на право представляти інтереси підприємства від 04 січня 2017 року, термін дії, до 31 грудня 2017 року (а.с.176) також надала пояснення по суті справи, проти уточнених позовних вимог позивача [PERSON] заперечувала у повному обсязі вважаючи їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Крім того, заперечувала проти уточнених позовних вимог з підстав, викладених у письмових запереченнях на уточнену позовну заяву, наданих попереднім представником відповідача у попередньому судовому засіданні (а.с.114-115), в котрих останній вказував на те, що протоколом загальних зборів мешканців багатоквартирного буд.№26, розташованого по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, було обрано голову ЖБК «ВОСТОК-26», який в свою чергу відповідно до положень Статуту виступає від імені та в інтересах всіх мешканців буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області. Вказує на те, що 01 серпня 2013 року між ЖБК «ВОСТОК-26» та КП «Кривбасводоканал» укладено договір №361 «Про надання послуг з централізованого постачання питної води і водовідведення». Пунктом 9.1. вказаного договору визначено, що договір набирає чинності з 01 серпня 2013 року і діє до 01 серпня 2016 року. Договір вважається щороку подовженим, якщо за місяць до закінчення його строку однією зі сторін не буде письмово заявлено про розірвання або необхідність перегляду. На сьогоднішній день послуги з централізованого водопостачання та водовідведення надаються ЖБК «ВОСТОК-26» на підставі вказаного договору. У відповідності до договірних відносин між КП «Кривбасводоканал» та ЖБК «ВОСТОК-26» виконавцем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення для мешканців багатоквартирного будинку є саме ЖБК «ВОСТОК-26». Відповідно до Статуту ЖБК «ВОСТОК-26», а саме п.3.1. майно житлово-будівельного кооперативу складається з неподільного та загального майна. До неподільного належить технічне обладнання будинку (інженерні комунікації та технічні пристрої, які забезпечують санітарно-гігієнічні умови та безпечну експлуатацію квартир-загальні будинкові мережі тепло-, водо-, газо-, електропостачання, бойлерні, елеваторні вузли, вентиляційні канали, ліфти і так далі). Відповідно до п.12.1. Статуту, у власність членів житлово-будівельного кооперативу переходять лише квартири. Об'єкти загального користування (коридори, ліфти, підвали, елементи інженерного обладнання тощо) залишаються у власності кооперативу. Підпунктом 12 п.2.3. Статуту передбачено право житлово-будівельного кооперативу за рішенням загальних зборів припиняти подачу холодної та гарячої води, опалення квартири та інших послуг до повного погашення боргу, а матеріальні витрати, повязані з переобладнанням технічних систем для тимчасового припинення води та опалення відносити на рахунок боржника при його повторному підключенні. Тобто всі питання стосовно внутрішнього водопостачання житлово-будівельного кооперативу необхідно вирішувати на загальних зборах з іншими членами цього ж кооперативу. Щодо стягнення моральної шкоди зазначає, що позивачем [PERSON] не зазначено з яких міркувань він виходив визначаючи розмір та не надано доказів, які могли б свідчити про те, що саме з вини КП «Кривбасводоканал» порушено його право на нормальне користування житлово-комунальними послугами, що призводить до морального страждання останнього. Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що внутрішньобудинкові водопровідні та каналізаційні мережі перебувають в управлінні (на балансовому обліку) ЖБК «ВОСТОК-26», укладання договору між КП «Кривбасводоканал» та позивачем [PERSON] не є можливим з причини того, що останній не є субєктом правовідносин, оскільки від його імені виступають обрані мешканцями члени правління ЖБК «ВОСТОК-26». Присутні у судовому засіданні представники третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, - Житлово-будівельного кооперативу «ВОСТОК-26», [PERSON] (довіреність від 15 березня 2017 року, термін дії, до 15 березня 2019 року (а.с.173), та голова правління житлово-будівельного кооперативу, - [PERSON] (виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (а.с.156) також надали пояснення по суті справи, проти уточнених позовних вимог також заперечували у повному обсязі вважаючи їх недоведеними, вказували на те, що позивач [PERSON] є власником кв.№40 в будинку житлово-будівельного кооперативу по проспекту Миру 26 в м. Кривому Розі Дніпропетровської області. 01 серпня 2013 року житлово-будівельний кооператив уклав договір з КП «Кривбасводоканал» за №361 «Про надання послуг централізованого постачання питної води і водовідведення». Кооператив технічно обслуговує внутрішньо будинкові мережі водопостачання та водовідведення, проводить їх ремонт та повну заміну за власні кошти. У 2013 році на вводі в будинок було встановлено загально будинковий водолічильник, показання якого є підставою для розрахунків з КП «Кривбасводоканал». Кооператив, як виконавець послуг, веде абонентський облік квартирних лічильників по холодній воді. Право абонентського обліку у будинку належить тільки ЖБК. Відповідно до статутних положень (розділ 3) ЖБК має неподільне майно, що перебуває у спільній сумісній власності. До неподільного майна належить технічне обладнання будинку в тому числі загально будинкові мережі водопостачання та водовідведення. Користування цим майном можливе за згодою всіх співвласників будинку. Згода досягається на загальних зборах шляхом прийняття рішень щодо управління неподільним майном будинку. Відповідно до п.4.2. Статуту, загальні збори членів житлово-будівельного кооперативу є вищим органом управління кооперативу. Відповідно п.3.2.2. Статуту, члени житлово-будівельного кооперативу на загальних зборах приймають рішення щодо управління неподільним майном будинку. Таким чином, КП «Кривбасводоканал» не може розпоряджатися внутрішньо будинковими мережами, бо вони є власністю кооперативу. Для передачі послуги водопостачання та водовідведення між КП «Кривбасводоканал» та кооперативним будинком встановлена точка розподілу на вводі в будинок, яка обладнана засобом обліку та регулювання. Окрема квартира в будинку не має самостійного вводу водопостачання та водовідведення. Окремо взята квартира будинку не може існувати самостійно без внутрішньо будинкових мереж, які відносяться до неподільного майна та належать усім співвласникам на рівних правах. КП «Кривбасводоканал» не зможе надавати послугу водопостачання та водовідведення в окремо взяту квартиру через внутрішньо будинкові мережі та ще й через загально будинковий засіб обліку, який встановлено в точці розподілу на вводі в будинок. На підставі викладеного просили відмовити суд у задоволенні уточнених позовних вимог [PERSON] Вислухавши пояснення учасників процесу, повно, всебічно та обєктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Так, згідно положень ст.ст.15, 16 ЦК України, ст.3 ЦПК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних прав, свобод чи інтересів у спосіб, передбачений законом або договором. Захист цивільних прав, це передбачені законом або договором способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Відповідно до ст.212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Згідно ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко і відеозаписів, висновків експертів (ст.57 ЦПК України). За загальними положеннями ЦПК України, обов'язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Крім того, важливим є визначення правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин. Саме визначення цих правовідносин дає можливість суду остаточно визначитись, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Відповідно до ст.213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Виходячи з вимог ст.ст.10, 214, 215 ЦПК України, суд повинен сприяти всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснювати особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджати про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяти здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом, та встановлювати у рішенні обставини справи (в тому числі пропущення позовної давності), характер правовідносин сторін, правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин, навести мотиви прийнятого рішення: встановлені судом обставини, які мають значення для справи, їх юридичну оцінку, оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Таким чином, рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а також правильно витлумачив ці норми. З наявних письмових матеріалів справи, пояснень учасників процесу, судом встановлено, що позивач [PERSON] на підставі договору дарування (АЕА №344896) від 21 травня 2001 року, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за №1238, є власником кв.№40, розташованої в буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області (а.с.9), однак значиться зареєстрованим та фактично проживає за адресою: [INFO], кв.№9. У буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області створено житлово-будівельний кооператив «ВОСТОК-26» (а.с.156, 157), членом котрого є і позивач [PERSON] як власник квартири. Протоколом загальних зборів буд.№26, розташованого по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, було затверджено Статут ЖБК та обрано голову ЖБК «ВОСТОК-26», який в свою чергу відповідно до положень Статуту виступає від імені та в інтересах всіх мешканців буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області (а.с.145-155). За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, 12 листопада 1974 року зареєстровано ЖБК «ВОСТОК-26», код ЄДРПОУ 21910048, номер запису: 1 227 120 0000 000665; місцем розташування якого є будинок №26 по проспекту Миру в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області; керівник, - [PERSON] (а.с.156). Житлово-будівельний кооператив «ВОСТОК-26» є непідприємницьким товариством правовий статус якого згідно із вимогами ст.87 ЦК України визначається його статутом. Отже ЖБК «ВОСТОК-26» діє на підставі ЗУ «Про кооперацію» та статуту кооперативу. Згідно зі ст.15 ЗУ «Про кооперацію» та положеннями статуту, вищим органом кооперативу є загальні збори членів кооперативу, до компетенції якого відносяться питання утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу. Як чергові, так і позачергові збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу. З матеріалів справи вбачається, що станом на момент виникнення спірних правовідносин вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. Основними принципами кооперації, до яких відноситься й ЖБК «ВОСТОК-26» згідно із ст.4 ЗУ «Про кооперацію» є, зокрема, безпосередня участь членів кооперативної організації у її діяльності, рівного права голосу під час прийняття рішень (один член кооперативу, - один голос). Відповідно до ч.1 ст.12 цього Закону до основних прав члена кооперативу відносяться, зокрема, право на участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління кооперативом. Законами, що регулюють діяльність окремих типів кооперативів або кооперативів за напрямами їх діяльності, та статутом кооперативу можуть бути передбачені додаткові права та обов'язки його членів (ч.3 ст.12 Закону України «Про кооперацію»). Здійснення членом кооперативу права на участь у діяльності і управлінні кооперативом, в тому числі при прийнятті рішень органом управління кооперативу забезпечується, в першу чергу, порядком скликання і проведення загальних зборів членів кооперативу, передбаченим ст.15 ЗУ «Про кооперацію» та статутом кооперативу. Відповідно до ст.15 ЗУ «Про кооперацію» вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить, зокрема: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; тощо. Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік. Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення. Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених, - за наявності не менше двох третин уповноважених. Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об'єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням. Згідно положень ст.1 ЗУ «Про обєднання співвласників багатоквартирного будинку» №2866-ІІІ від 29 листопада 2001 року (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), обєднання співвласників багатоквартирного будинку, - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Відповідно до Статуту ЖБК «ВОСТОК-26», а саме п.1.7., члени ЖБК, власники квартир та члени їх сімей зобовязані виконувати вимоги чинного законодавства України та Статуту ЖБК, який затверджується рішенням загальних зборів членів ЖБК. Згідно п.1.9. Статуту, ЖБК здійснює господарську діяльність для забезпечення власних потреб безпосередньо або шляхом укладення договорів з фізичними чи юридичними особами. Відповідно до п.2.2. Статуту, одним із завдань та предметом діяльності ЖБК є здійснення господарської діяльності для забезпечення власних потреб власними силами та на підставі договорів з комунальними підприємствами міста. Згідно п.3.1. Статуту, майно житлово-будівельного кооперативу складається з неподільного та загального майна. До неподільного належить технічне обладнання будинку (інженерні комунікації та технічні пристрої, які забезпечують санітарно-гігієнічні умови та безпечну експлуатацію квартир-загальні будинкові мережі тепло-, водо-, газо-, електропостачання, бойлерні, елеваторні вузли, вентиляційні канали, ліфти і так далі). Відповідно до п.6.14. Статуту, рішення, прийняті загальними зборами, є обовязковими для всіх співвласників будинку (незалежно від членства в ЖБК), та членів їх сімей. Згідно п.12.1. Статуту, у власність членів житлово-будівельного кооперативу переходять лише квартири. Об'єкти загального користування (коридори, ліфти, підвали, елементи інженерного обладнання тощо) залишаються у власності кооперативу. Підпунктом 12 п.2.3. Статуту передбачено право житлово-будівельного кооперативу за рішенням загальних зборів припиняти подачу холодної та гарячої води, опалення квартири та інших послуг до повного погашення боргу, а матеріальні витрати, повязані з переобладнанням технічних систем для тимчасового припинення води та опалення відносити на рахунок боржника при його повторному підключенні. Таким чином, всі питання стосовно внутрішнього водопостачання житлово-будівельного кооперативу необхідно вирішувати на загальних зборах з іншими членами цього ж кооперативу. Згідно положень ст.19 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» №1875-IV від 24 червня 2004 року (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), договір на надання житлово-комунальних послуг (крім послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг (крім послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) з іншим виконавцем. Договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та виконавцями цих послуг. Процедура погодження умов договору відбувається протягом одного місяця з дня внесення проекту договору однією із сторін. 01 серпня 2013 року між ЖБК «ВОСТОК-26» та КП «Кривбасводоканал» укладено договір №361 «Про надання послуг з централізованого постачання питної води і водовідведення» (а.с.133-135). Пунктом 9.1. вказаного договору визначено, що договір набирає чинності з 01 серпня 2013 року і діє до 01 серпня 2016 року. Згідно п.9.2. договору, він вважається щороку подовженим, якщо за місяць до закінчення його строку однією зі сторін не буде письмово заявлено про розірвання або необхідність перегляду. Судом встановлено, що на сьогоднішній день послуги з централізованого водопостачання та водовідведення надаються ЖБК «ВОСТОК-26» на підставі вказаного договору. У відповідності до договірних відносин між КП «Кривбасводоканал» та ЖБК «ВОСТОК-26» виконавцем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення для мешканців багатоквартирного будинку є саме ЖБК «ВОСТОК-26». Договір від 01 серпня 2013 року укладений між ЖБК «ВОСТОК-26» та КП «Кривбасводоканал» «Про надання послуг з централізованого постачання питної води і водовідведення» на сьогоднішній день не припинив своєї дії. У 2006 році позивач встановив у кв.№40, розташованої в буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, лічильник на водопостачання і 16 січня 2007 року він був опломбований та взятий на облік, про що є відповідний акт (а.с.11). 03 грудня 2014 року позивач звернувся до відповідача із заявою, в якій просив про укладення договору водопостачання до кв.№40, розташованої в буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області (а.с.10). З аналогічною заявою [PERSON] звертався до відповідача 11 грудня 2014 року (а.с.13), та 24 лютого 2015 року (а.с.15-17), однак відповідач відмовився від укладання договору, посилаючись на те, що він може бути постачальником послуг холодного водопостачання та водовідведення мешканцям багатоквартирних будинків, однак відмовляється від укладення договору з ним, оскільки питання в частині водопостачання йому необхідно узгоджувати з правлінням ЖБК «ВОСТОК-26» (а.с.14, 18). Відповідно до ст.152 ЖК України переобладнання жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадиться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради. При цьому, вказані закони встановлюють лише загальні правила та визначають права та обов'язки суб'єктів правовідносин у сфері споживання житлово-комунальних послуг. Права, обовязки та відповідальність позивача як споживача фізичної особи і ЖБК як виконавця зазначених комунальних послуг регламентується Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року №630. Відповідно до п.п.17, 21 зазначених Правил затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року №630, послуги з водовідведення оплачуються споживачем з розрахунку обсягу витрат холодної та гарячої води згідно з нормативами (нормами) споживання або показаннями засобів обліку води. У разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання: з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення, - з розрахунку на одну особу та на ведення особистого підсобного господарства. Згідно із п.п.4.1, 4.2, 4.8 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року №190, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 07 жовтня 2008 року за №936/15627, для приєднання до системи централізованого водопостачання та водовідведення замовнику таких послуг надаються технічні умови. Відповідно до ч.3 п.3.1, п.3.6 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, розрахунки за спожиту питну воду та скид стічних вод здійснюються на основі показів засобів обліку. Оплата споживачами за скид промислових стічних вод здійснюється згідно з Інструкцією про встановлення та стягнення плати за скид промислових та інших стічних вод у системи каналізації населених пунктів, затвердженою наказом Держбуду від 19 лютого 2002 року №37 (z0402-02 ), зареєстрованою в Мін'юсті 26 квітня 2002 року за №402/6690. Згідно з ч.3 п.3.7.1 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, - розрахунки за спожиту питну воду та скид стічних вод здійснюються усіма споживачами щомісячно відповідно до умов договору. У разі запланованих змін у діяльності споживачів, якщо вони ведуть до зміни обсягів спожитої питної води та скиду стічних вод, споживачі в місячний строк до моменту виникнення змін надають виробнику заяву та відповідні документи для одержання додаткових технічних умов та внесення змін у договір. Рахунки за воду і за скидання стічних вод до мережі водовідведення виписуються виробником споживачам. Якщо субспоживач має особисті рахунки, то він розраховується за питну воду та скидання стічних вод з виробником. Розподіл суми рахунку між субспоживачами, на яких не відкрито окремих особових рахунків, здійснюється споживачами самостійно. У випадках, коли засоби обліку на вводах субспоживачів відсутні, розрахунки за воду проводяться за нормами водоспоживання, при цьому обсяг стічних вод, які належать до сплати, дорівнює обсягу водоспоживання (п.3.8, п.3.9 цих же правил). Згідно розділу 5 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України облік відпущеної питної води та прийнятих стоків здійснюється виробником і споживачами засобами вимірювальної техніки, які занесені до Державного реєстру або пройшли державну метрологічну атестацію. Вузли обліку повинні розташовуватись на мережі споживача, як правило, на межі балансової належності мереж виробника та споживача, або за згодою виробника в приміщеннях, розташованих безпосередньо за зовнішньою стіною будівлі в місці входу водопровідного вводу. Обладнання вузла обліку здійснюється за рахунок споживачів. Періодична повірка, обслуговування та ремонт засобів обліку проводяться відповідно до ЗУ «Про метрологію та метрологічну діяльність» (113/98-ВР ), а також інших нормативно-правових актів, які регулюють цю сферу діяльності. Засоби обліку, які виключені з державного реєстру в період експлуатації засобів обліку, можуть використовуватись до закінчення встановленого граничного строку служби, після чого здійснюється їх заміна. Проектування, монтаж та експлуатація вузлів обліку виконуються відповідно до вимог державних будівельних норм. Приймання в експлуатацію вузла обліку та реєстрація засобів обліку здійснюються за участю представника виробника. До початку розробки технічної документації вузла обліку споживач повинен отримати від виробника вихідні дані, а також рекомендації щодо типу засобів обліку. Вихідні дані видаються за заявкою споживача в 15-денний термін. Вибір засобів обліку здійснює споживач, виходячи з отриманих вихідних даних, одержаних від виробника. Установка засобів обліку здійснюється відповідно до проекту, погодженого виробником. Засоби обліку в місцях їх приєднання до трубопроводів повинні бути опломбовані представником виробника і захищені від несанкціонованого втручання в їх роботу, яке може порушити достовірний облік кількості отриманої води. Засувки на обвідних лініях повинні бути опломбовані виробником. Неопломбовані засоби обліку до експлуатації не допускаються. Встановлення засобів обліку повинно виконуватись після повної готовності приміщення вузла обліку та закінчення монтажу трубопроводів, арматури і промивки внутрішньобудинкової мережі. Усі засоби обліку в обумовлені законодавством строки підлягають періодичній повірці. Задовільні результати повірки підтверджують свідоцтвом про повірку або записом з відбитком повірочного тавра у відповідному розділі експлуатаційної документації. Засоби обліку опломбовуються з нанесенням відбитка повірочного тавра в місцях, що передбачені експлуатаційною документацією. У випадку тривалості повірки понад місяць об'єм води визначається відповідно до п.3.3 цих Правил до дня установки повіреного засобу обліку. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не надано належних доказів, а саме відповідної документації на підтвердження факту проектування, монтажу та експлуатації вузлів обліку, а так само і їх періодичної повірки. Таким чином, суд погоджується з доводами представників ЖБК «ВОСТОК-26» щодо того, що КП «Кривбасводоканал» не може розпоряджатися внутрішньо будинковими мережами, бо вони є власністю кооперативу, для передачі послуги водопостачання та водовідведення між КП «Кривбасводоканал» та кооперативним будинком встановлена точка розподілу на вводі в будинок, яка обладнана засобом обліку та регулювання, окрема квартира в будинку не має самостійного вводу водопостачання та водовідведення, окремо взята квартира будинку не може існувати самостійно без внутрішньо будинкових мереж, які відносяться до неподільного майна та належать усім співвласникам на рівних правах, а КП «Кривбасводоканал» не зможе надавати послугу водопостачання та водовідведення в окремо взяту квартиру через внутрішньо будинкові мережі та ще й через загально будинковий засіб обліку, який встановлено в точці розподілу на вводі в будинок. Крім того судом встановлено, що згідно протоколу №22 загальних зборів членів ЖБК «ВОСТОК-26» від 09 серпня 2012 року, припинено подачу холодної води за систематичну неоплату послуг з питного водопостачання позивачу [PERSON] шляхом опломбування (а.с.126-128, 132), згідно протоколу №12 засідання правління ЖБК «ВОСТОК-26» від 28 листопада 2012 року, закрито особовий рахунок по холодній воді в кв.№40 буд.№26 по пр. Миру в м. Кривому Розі Дніпропетровської області власнику [PERSON] (а.с.129-131). Також судом встановлено, що 13 жовтня 2016 року позивачем [PERSON] до ЖБК «ВОСТОК-26» було подано заяву про вихід із членів кооперативу (а.с.124), однак станом на сьогоднішній день вказана заява не розглянута загальними зборами членів ЖБК. За таких обставин у задоволенні заявлених уточнених позовних вимог слід відмовити. З аналогічних підстав суд відхиляє доводи позивача щодо спричинення діями відповідача моральної шкоди, та відмовляє у задоволенні позовних вимог в цій частині. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed