Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-07 00:00:00

24 грудня 2019 року позивач [PERSON] звернулась до Добропільського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до відповідача [PERSON] , в якій просить визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Добропільського міського нотаріального округу Молодняк Л.П. 27 грудня 2018 року і зареєстроване в реєстрі за №2146 на ім`я [PERSON] на Ѕ частку житлового будинку [ADDRESS] , належного спадкодавцю [PERSON] , померлому [INFO] , а також державну реєстрацію права власності відповідача на це майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] помер батька позивача - [PERSON] , який проживав за адресою: [ADDRESS] . Після його смерті залишилось спадкове майно, яке полягає у Ѕ частині житлового будинку з надвірними побудовами та спорудами за вказаною адресою. Батько позивача за життя заповіту не складав, тому позивач є спадкоємцем за законом на майно померлого батька першої черги на підставі ст. 1261 ЦК України. Однак позивач про смерть батька дізналася від відповідача після 20 грудня 2018 року, тобто після спливу шести місячного строку для прийняття спадщини, тому це дає позивачу підстави припускати, що відповідач умисно приховала від неї факт смерті батька, щоб після закінчення строку для подання заяви на прийняття спадщини, стати єдиним власником всього будинку. Рішенням Добропільського міськрайонного суду від 30 травня 2019 року позивачу був визначений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. 22 серпня 2019 року позивач звернулась до нотаріуса, однак їй було відмолено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки відповідач [PERSON] , яка є рідною сестрою померлого, тобто спадкоємцем другої черги, вже прийняла спадщину та оформила її, тому позивач просить визнати свідоцтво про право на спадщину за законом на майно її померлого батька, недійсним, оскілки були порушені її законні права. Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 08 січня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. В строк, встановлений судом, відзиву на позовну заяву відповідачем подано не було. Ухвалою суду від 26 лютого 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Позивач [PERSON] , в судове засідання не з`явилась, разом їз позовною заявою надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність у присутності її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник позивача адвокат Карамян Е.Ф . в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити, проти заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним. Із заявою про розгляд справи у відсутність відповідач та з повідомленням причин неявки до суду не зверталась, відзиву на позовну заяву до суду не надавала. Третя особа приватний нотаріус Добропільського міського нотаріального округу Молодняк Л.П. в судове засідання не з`явилась, належним чином була повідомлена про розгляд справи. Надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, просила винести рішення на розсуд суду, також на вимогу ухвали суду надала належним чином завірену копію спадкової справи №328/2018. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є донькою [PERSON] , це підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] (а.с.13) та копією свідоцтва про шлюб, згідно якого [PERSON] після реєстрації шлюбу 12.09.2015 року змінила своє прізвище на « [PERSON] » (а.с.14). Копією свідоцтва про смерть підтверджується, що [PERSON] помер [INFO] (а.с.12) та після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, яке полягає у Ѕ частині житлового будинку з надвірними побудовами та спорудами за адресою: [ADDRESS] . Також в судовому засіданні достовірно було встановлено, що за життя спадкодавець - [PERSON] заповіт не складав, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №54304903 від 30.11.2018 року (а.с.32) Спадкоємцем першої черги, відповідно до ст.1261 ЦК України, після смерті [PERSON] є його донька - позивач по справі [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження останньої (а.с.13). Інших спадкоємців першої черги після смерті [PERSON] не має. Відповідач - [PERSON] , відповідно до ст. 1262 ЦК України, є спадкоємцем другої черги, як рідна сестра [PERSON] . З витягу зі Спадкового реєстру №54304992 від 30.11.2018 року вбачається, що приватним нотаріусом Добропільського міського нотаріального округу Молодняк Л.П. після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , відкрита спадкова справа № 328/2018 за заявою [PERSON] . (а.с.32) Рішенням Добропільського міськрайонного суду 30 травня 2019 року визнано поважними причини пропуску [PERSON] строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, та визначено їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька, тривалістю два місяці (а.с.9-11) Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 735/02-31 від 23.08.2019 року вбачається, що [PERSON] було відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину після смерті її батька, та рекомендовано звернутись до суду з позовом до [PERSON] , для скасування виданого останній свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.50). Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Статтею 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. По даній справі позивач звернувся до суду за захистом своїх прав, як спадкоємця, який на його думку має право на спадщину згідно ст.1241 ЦК України - обов`язкову частку. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Право на спадкування згідно ст.1223 ЦК України мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ст. 1301 ЦК України, свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом. На підставі викладеного, суд вважає, що позовні вимоги в частині визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню, оскільки в судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом та має право на спадкування, а відповідач є спадкоємцем другої черги, тому порушено право позивача черги на спадкування за законом. Щодо вимог скасувати державну реєстрацію права власності відповідача на спірне майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, яка була здійснена на підставі свідоцтва про право на спадщину, то суд вважає за необхідне в цій частині відмовити, оскільки позивачем не надані докази, що така реєстрація здійснювалась.

Outcome: partial