Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-17 00:00:00

26\~жовтня 2018\~року [PERSON]\~звернулась до\~суду із\~заявою,\~в якій\~просилавстановити факт, що вона [PERSON], [INFO] є донькою [PERSON], [INFO], яка померла 23 лютого 2018 року. В обґрунтування своїх вимог зазначила, що 23 лютого 2018 року померла її мати [PERSON]. Після смерті матері відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 2,46 га., яка розташована на території Рахнівської сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, право власності на яку посвідчено Державним актом на право приватної власності на землю серії ЯД № 002342. За життя покійна мати склала заповіт на імя доньки. Заявниця звернулась до приватного нотаріуса Дунаєвецького районного нотаріального округу Хмельницької області [PERSON] із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері, однак свідоцтво про право на спадщину за заповітом не має можливості отримати, оскільки в свідоцтві про народження заявниці в графі «мати» записана «Колеснік Явдоха Семенівна», а в свідоцтві про смерть та в інших правовстановлюючих документах «Колісник Євдокія Семенівна». Тому просить суд встановити факт родинних відносин. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 29 жовтня 2018 року провадження по справі відкрито, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 20 грудня 2018 року о 10 год. 00 хв. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 30 січня 2019 року задоволено клопотання [PERSON] про витребування доказів та витребувано у приватного нотаріуса Дунаєвецького районного нотаріального округу [PERSON] (м. Дунаївці, вул. Красінських, б. 15, Хмельницька область) належним чином завірену копію спадкової справи № 108-2018, заведену після смерті [PERSON], яка померла 23 лютого 2018 року. Заявник [PERSON] подала до суду заяву про слухання справи за її відсутності, свої вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити. Представником зацікавленої особи Дунаєвецької міської ради [PERSON] подано до суду письмові пояснення, в яких проти задоволення заяви [PERSON] рада не заперечує, просив суд ухвалити рішення на розсуд суду та справу розглядати за відсутності представника ради. Зацікавлена особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася про дату, час та місце розгляду справи заінтересована особа була повідомлена у встановленому законом порядку, заяв та клопотань до суду не подавала. За загальним правилом частини першої статті 223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. В зв'язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Враховуючи подані сторонами заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності не зявившихся учасників. Суд, зясувавши всі фактичні обставини, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини та відповідні ним правовідносини. 23 лютого 2018 року померла [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-БВ № 321514. 26 лютого 2018 року приватним нотаріусом Дунаєвецького районного нотаріального округу Хмельницької області [PERSON] було заведено спадкову справу після смерті [PERSON] за № 108-2018, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 26 лютого 2018 року № 51062232. 19 листопада 2004 року [PERSON] склала заповіт, який посвідчений секретарем виконкому Рахнівської сільської ради Дунаєвецького району [PERSON], яким усе своє майно, яке буде належати їй на день смерті вона заповіла своїй доньці [PERSON] та онуці [PERSON]. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 51062206 від 26 лютого 2018 року вбачається чинність заповіту, складеному [PERSON] та посвідчений 19 листопада 2004 року секретарем виконкому Рахнівської сільської ради Дунаєвецького району [PERSON] В свідоцтві про народження [PERSON] серії ЯЛ № 549932, виданим Кривчикським с/ЗАГС Дунаєвецького району Хмельницької області 09 грудня 1955 року матірю зареєстрована [PERSON], а батьком [PERSON]. 12 січня 1975 року заявник [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з «Колеснік» на «Підгорна», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії 1-БВ № 289130. Дунаєвецькою міською радою 26 лютого 2018 року видано довідку № 177 про те, що [PERSON], яка померла 23 лютого 2018 року постійно проживала і зареєстрована була одна за адресою: с. Дубинка, вул. Садова, б. 33, Дунаєвецького району Хмельницької області. Приватним нотаріусом Дунаєвецького районного нотаріального округу Хмельницької області [PERSON] 29 серпня 2018 року повідомлено [PERSON] про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у звязку з невідповідністю даних у документах, які підтверджують факт родинних відносин з [PERSON], померлою 23 лютого 2018 року. На імя [PERSON] 09 квітня 2008 року видано Державний акт серії ЯД № 002342 на право приватної власності на земельну ділянку площею 2,46 га., яка розташована на території Рахнівської сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, який зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 010875300050. Відповідно до виписки з по господарської книги № 1 села Кривчик за 1955-1976 роки виконкому Кривчицької сільської ради під особовим рахунком № 374 у селі Кривчик Дунаєвецького району Хмельницької області за вказаний період була зареєстрована [PERSON]. Листом від 13 лютого 2019 року № 42/01-16 приватним нотаріусом\~Дунаєвецького районного\~нотаріального округу\~Хмельницької області\~[PERSON]\~на виконання\~вимог УхвалиХарківського районного суду Харківської області від 30 січня 2019 року надіслано копію спадкової справи № 108-2018, заведеної після смерті [PERSON], яка померла 23 лютого 2018 року, з якої вбачається, що [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини за заповітом від 19 листопада 2004 року на користь [PERSON], про що 23 травня 2018 року подала заяву нотаріусу. 26 лютого 2018 року із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON], яка померла 23 лютого 2018 року, звернулась [PERSON]. Свідоцтво про право на спадщину за заповітом не видавалось у звязку із невідповідністю даних у документах, які підтверджують факт родинних відносин з [PERSON], померлою 23 лютого 2018 року. Оскільки більшість документів на імя [PERSON] та реєстрація у погосподарських книгах були здійснені за радянських часів і викладені російською мовою, тож до отримання паспорту громадянина України не виникало необхідності у підтвердженні родинних відносин та належності документів. Згодом прізвище та імя були викладені української мовою, а тому при перекладі прізвище матері заявника стало «Колісник» замість - «Колеснік», а імя написано «Євдокія» замість «Явдоха». У звязку з цим документально підтвердити факт наявності родинних відносин між донькою та матірю не має можливості. Таку помилку вже неможливо іншим способом виправити, оскільки реєстрація батьків при народженні дитини не здійснювалась органами РАЦС України. Положеннями ст. ст. 3, 8, 9\~Конституції України визначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави, а чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною [PERSON] України, є частиною національного законодавства України. Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав, зокрема про встановлення фактів, що мають юридичне значення. У відповідності до ст. 315, ст. 316 ЦПК України суди розглядають справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Такі справи розглядаються судами за місцем проживання заявника. Згідно п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в звязку із втратою годувальника. Судовий порядок встановлення юридичних фактів від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, визначається якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення, заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Згідно зі ст.\~319\~ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. Рішення суду про встановлення факту, який підлягає реєстрації в органах державної реєстрації актів цивільного стану або нотаріальному посвідченню, не замінює собою документів, що видаються цими органами, а є тільки підставою для одержання зазначених документів. Предметом розгляду справи, зокрема, є встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON]. З огляду на викладені обставини та норми матеріального права, суд приходить до висновку, що зібрані у справі докази в їх сукупності вказують на можливість встановлення факту родинних відносин та задоволенні заяви. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує на підставі ст. 141 ЦПК України та залишає їх за рахунок заявника.

Outcome: approved