Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-23 00:00:00

25.11.2016 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на боці відповідача Рокитненської сільської ради «Про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням». Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 10.05.2019 року залучено до участі у цивільній справі з єдиним унікальним № 631/2031/16-ц (провадження № 2/631/93/19) за позовом [PERSON] до [PERSON] , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на боці відповідача Рокитненської сільської ради «Про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням» правонаступника [PERSON] [PERSON] . На обґрунтування позовну позивач зазначила, що вона є власником житлового будинку, розташованого за адресом: [ADDRESS] . За вказаною адресою зареєстровані дочка - [PERSON] , [INFO] , онук [PERSON] , [INFO] та з 2010 року та відповідач [PERSON] , який фактично не проживає з моменту реєстрації. Тому просила визнати [PERSON] , [INFO] , таким, що втратив право користування житловим приміщенням за зазначеною адресою. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надала, однак скористалась правом, наданим їй частиною 1 статті 58 зазначеного кодексу, щодо участі у судовому процесі через представника за довіреністю Кузнецової І. В. (а. с. 65). Представник позивача Кузнецова І. В., що діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, однак надала заяву, зареєстровану за вхідним № 3194/19-вх від 10.05.2019 року, з проханням справу розглянути за її відсутності та відсутності позивача, зазначивши, що позов підтримує в повному обсязі й просить його задовольнити. Не заперечує проти винесення заочного рішення (а. с. 64). Відповідач [PERSON] у судове засідання теж не з`явився, про місце та час розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України (шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-порталі Судової влади України), про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав (а. с. 74, 75 76). Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на боці відповідача Рокитненської сільської ради у судове засідання теж не з`явився, про місце та час розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки не повідомив, однак від сільського голови надійшов лист, зареєстрований за вхідним № 3692/19-вх від 28.05.2019 року, із проханням справу розглянути за відсутності їх представника (а. с 74). Відповідно до змісту частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, а згідно частини 1 статті 223 цього ж кодексу неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Крім того, на підставі частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у представника позивача та представника третьої особи свідчать їх відповідні заяви, долучена до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання позивачем особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у її відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідачів, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, і від яких не надійшло заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечував позивач та ї представник. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони та їх представники посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду. Крім того, згідно пункту 9 частини 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями) справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання нею чинності. Таким чином, ця цивільна справа підлягає розгляду за правилами, визначеними Цивільним процесуальним кодексом України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017 року. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Відповідно до свідоцтва про право власності на жилий будинок, виданого 20.07.2001 року № 30 Рокитненською сільською радою, жилий будинок, який розташований за адресом: [ADDRESS] , належить [PERSON] (а. с. 8). Відповідно до технічного паспорту, складеного 22.08.2001 року Нововодолазьким комунальним підприємством технічної інвентаризації, будинок за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] (а. с. 9 - 11). Як убачається з акту депутату Рокитненської сільської ради [PERSON] , складеного у присутності двох свідків 21.11.2016 року № 56, у домоволодінні за адресом: [ADDRESS] , зареєстрований, але фактично не проживає [PERSON] , [INFO] (а. с. 12). Як убачається з акту депутату Рокитненської сільської ради [PERSON] , складеного 12.09.2017 року № 62, у домоволодінні за адресом: [ADDRESS] , зареєстрований, але фактично не проживає [PERSON] , [INFO] (а. с. 21). Як убачається зі Свідоцтва про смерть (серії [NUMBER] ), виданого Рокитненською сільською радою Нововодолазького району Харківської області 14.12.2017 року, [PERSON] помер [INFO] у віці 55 років у місті Дніпро, про що 14.12.2017 року складено відповідний актовий запис № 19 (а. с. 29). Відповідно до свідоцтва про шлюб (серії [NUMBER] ), виданого 14.09.1983 року Рокитненським сільським ЗАГС Нововодолазького району Харківської області, громадяни України [PERSON] та [PERSON] , уклали шлюб 14.09.1983 року, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 27. Після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловікові [PERSON] , дружині [PERSON] (а. с. 50). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом (серія ННК 637803), посвідченого приватним нотаріусом Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючковою Л. А. 20.08.2018 року, [PERSON] є спадкоємцем майна, що належало [PERSON] Спадщин складається з житлового будинку, який знаходиться за адресом: [ADDRESS] (а. с. 55). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 134988287, сформованого 20.08.2018 року о 17 годині 55 хвилин приватним нотаріусом Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючковою Л. А., власником житлового будинку, який знаходиться за адресом: [ADDRESS] є [PERSON] (а. с. 56). Як убачається з акту депутату Рокитненської сільської ради [PERSON] , складеного 24.04.2019 року № 32, за адресом: [ADDRESS] проживає [PERSON] разом з донькою, зятем та онуком. За даною адресою зареєстрований [PERSON] , який з дня реєстрації в домоволодінні ніколи не проживав (а. с. 66). Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами Конституції України та Житлового кодексу України. Так, з огляду на положення статті 47 Конституції України та статті 1 Житлового кодексу України кожен громадянин має право на житло. У свою чергу, положеннями частини четвертої статті 9 Житлового кодексу України закріплена гарантія кожного громадянина, відповідно до якої ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Як убачається з положень статті 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку /стаття 72 Житлового кодексу України/. Згідно до роз`яснень, наданих Верховним Судом України у пункті 10 своєї Постанови Пленуму Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України № 2 від 12 червня 1985 року у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням /стаття 71 Житлового кодексу України/, необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності /перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо/ суд може продовжити пропущений строк. На підставі частини 2 статті 405\~Цивільного кодексу\~України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад 1 рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. У відповідності до частини 1 та 2 статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд, а також має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно статей 319, 321 та 391\~Цивільного кодексу\~України - власник житла має право вимагати усунення будь яких перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права. Як убачається зі статті 150 Житлового кодексу України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Таким чином, оцінюючи надані позивачем докази, суд дійшов висновку про те, що відповідач протягом тривалого року відсутній у спірному житлі без поважної причини, а тому він втратив право користування житловим приміщенням за адресом: [ADDRESS] . Позивач, звертаючись до суду із цим позовом, не вимагає компенсації (відшкодування) понесених ним документально підтверджених судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: approved