Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-09 00:00:00

26 листопада 2018 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про оспорювання батьківства, виключення запису про батьківство з актового запису про народження дитини. В обґрунтування вимог [PERSON] посилався на те, що 02 грудня 2006 року Бабушкінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області був зареєстрований шлюб між ним та відповідачем, актовий запис № 1073. Шлюб між ним та [PERSON] було розірвано, був розірваний, про що Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області складено відповідний актовий запис № 50 від 04 травня 2018 року. Позивач зазначив, що [INFO] відповідач [PERSON] народила дитину - [PERSON] . У свідоцтві про народження дитини батьком був зазначений він - [PERSON] . Позивач зазначив в заяві, що він не є біологічним батьком дитини, оскільки не проживав з [PERSON] з квітня 2016 року, а в період, коли відповідач могла завагітніти, він взагалі перебував за межами України, що підтверджується відмітками прикордонної служби в його закордонному паспорті. У зв`язку з наведеним, в позовній заяві [PERSON] просив суд виключити відомості про його батьківство з актового запису № 1233 від 15 вересня 2018 року про народження [PERSON] , [INFO] , складеного Амур-Нижньодніпровським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Ухвалою суду від 08 січня 2019 року відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 23 квітня 2019року у справі призначено судову біологічно-генетичну (молекулярно-генетичну) експертизу, проведення якої доручено експертам Комунального закладу «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради». На вирішення експертизи поставлені наступні питання: чи є [PERSON] , [INFO] батьком [PERSON] , [INFO] , народженою [PERSON] , [INFO] , чи його батьківство виключається? У зв`язку з призначенням експертизи, провадження у справі зупинено до надходження висновку експерта. 09 вересня 2019 року на адресу суду надійшло повідомлення експертної установи про повернення ухвали суду без виконання, в зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] разом з дитиною на експертизу. Ухвалою суду від 11 вересня 2019 року провадження у справі було поновлено. Ухвалою суду від 25 листопада 2019 року до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, було залучено [PERSON] . Ухвалою суду від 27 лютого 2020 року закрите підготовче провадження у справі, справа призначена до розгляду по суті. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, згідно наданої до суду заяви просив розглядати справу за його відсутності, позов підтримав в повному обсязі, просив вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, звернулася до суду з заявою, в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги визнала повністю. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, згідно якої просив справу розглядати без його участі, просив позов задовольнити. У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, врахувавши заяви сторін, дослідивши надані сторонами докази, приходить до наступного. Судом встановлено, що 02 грудня 2006 року Бабушкінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області був зареєстрований шлюб між [PERSON] і [PERSON] , актовий запис № 1073. Після реєстрації шлюбу [PERSON] було присвоєне прізвище [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серія [NUMBER] від 02 грудня 2006 року. 04 травня 2018 року шлюб між сторонами було розірвано, про що Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області складений відповідний актовий запис № 50 від 05 травня 2018 року. Встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] , про що Амур-Нижньодніпровським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області складено відповідний актовий запис № 1233. ЇЇ батьками зазначені: [PERSON] і [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження Серія [NUMBER] від 28 серпня 2018 року. Позивач [PERSON] стверджував, що не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , уродженки м. Дніпра Дніпропетровської області. Між тим, відповідач [PERSON] , яка є матір`ю [PERSON] , [INFO] , уродженки м. Дніпра Дніпропетровської області, визнала, що [PERSON] не є біологічним батьком дитини, оскільки ймовірним батьком дитини є [PERSON] , який в свою чергу, визнав батьківство по відношенню дитини [PERSON] , [INFO] та просив суд задовольнити позовні вимоги [PERSON] . В судовому засіданні крім іншого, також було встановлено, що сторони з квітня 2016 року не проживали разом та стосунки не підтримували, а відповідач завагітніла, коли позивач [PERSON] перебував за межами України, що підтверджується відмітками прикордонної служби в його закордонному паспорті. Відповідно до статті 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати батьківство до досягнення дитиною повноліття, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч.6 ст. 136 СК України, до вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Згідно цієї ж постанови, при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів, предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Оскільки, предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною, то у разі доведеності цієї обставини, суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. В п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» зазначається, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Відповідно до цієї ж Постанови, при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини, суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. Згідно роз`яснень Верховного Суду України, викладених у преамбулі постанови Пленуму № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судова експертиза як один із засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень. Відповідно до роз`яснень Верховного Суду України, викладених у п.8 постанови Пленуму № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. На підставі ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 89 ЦПК, згідно з якою жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Разом з тим, суд враховує, що позивачем було ініційоване питання про проведення у справі судово-генетичної експертизи, однак експертиза не була проведена в зв`язку з неявкою відповідача з дитиною до експертної установи. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Крім того, відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. На підставі ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Судом враховано, що відповідачем визнано позов, вона ухилилася від проведення експертизи, в зв`язку з чим, з урахуванням обставин справи, інших доказів. Досліджених судом в своїй сукупності, суд вважає за можливе визнати факт для з`ясування якого була призначена експертиза. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, системний аналіз положень чинного законодавства України, враховуючи визнання відповідачем позову, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] , третя особа - [PERSON] про виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача належить стягнути судові витрати в розмірі 704,80 грн. На підставі викладено та

Outcome: approved