Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-17 00:00:00

24 липня 2017 року позивач [PERSON] звернулася до Хотинського районного суду Чернівецької області із позовною заявою до [PERSON] про встановлення факту прийняття спадщини, в якій посилається на те, що [INFO] помер її батько [PERSON], який до дня смерті постійно проживав по [ADDRESS]. Зазначає, що після смерті батька [PERSON] відкрилася спадщина на спадкове майно: - житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS]; - земельну ділянку розміром 0.82 га, яка розташована на території Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належала йому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER]; - земельну ділянку розміром 0.5071 га, яка розташовані на території Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства і належали йому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER]; - земельну ділянку розміром 0.81 га, яка розташована на території Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належала покійній матері [PERSON], яка померла [INFO] в с.Клішківці Хотинського району Чернівецької області. Дана земельна ділянка належала їй на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER], яку покійний батько успадкував після матері (так як проживав на день смерті з нею), але не оформив спадкових прав. Вказує, що спадкоємцями за законом на момент смерті батька була вона та [PERSON], так як вони являються рідними доньками покійного, а після його смерті - домовились про те, що спадщину будуть приймати по факту і спадкове майно буде розділено між ними порівну. Також зазначає, що [INFO] помирає її рідна сестра [PERSON], яка прийняла спадщину після смерті батька, однак не оформила своїх спадкових справ, а спадкоємцем покійної сестри [PERSON] являється її син [PERSON]. Про те, що її покійна сестра подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини вона дізналась тільки в травні місяці 2015 року після звернення до Хотинської державної нотаріальної контори 05.05.2015 року, де їй стало відомо, що вона пропустила строк для прийняття спадщини і його необхідно продовжити. Враховуючи вищевикладене позивач [PERSON] просить задовольнити позовну заяву в повному обсязі і встановити факт прийняття спадщини [PERSON], [INFO]. після смерті батька [PERSON], який помер [INFO] в с.Клішківці Хотинського району Чернівецької області. Позивач [PERSON] та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просять їх задовольнити в повному обсязі. Також [PERSON] стверджує, що вступила в управління майном, оскільки після смерті батька користувалася земельною ділянкою для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. До органів нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] не зверталася. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнають, зокрема вказують, що позивач не вступила в управління майном після смерті батька, а також не зверталася із заявою про прийняття спадщини. Також звертають увагу суду, що державні акти на земельні ділянки перебували в [PERSON], оскільки остання своєчасно прийняла спадщину після смерті батька, а також користувалася земельними ділянками для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Також представником відповідача [PERSON] подано клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки поданий в позовному провадженні, однак не містить ознак позову, зокрема відсутній зміст позовних вимог, у зв'язку з чим просить на підставі ст. 121 ЦПК України залишити позовну заяву без руху. В задоволенні вказаного клопотання суд відмовляє, з врахуванням наступного. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо (п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування»). Зі змісту даних правовідносин вбачається, що між позивачем та іншим спадкоємцем [PERSON] існує спір про право, а тому дані вимоги підлягають розгляду за правилами позовного провадження. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін та їх представників, свідків, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], факт смерті якого підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] від 10.02.2015 року (а.с.15). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 20.08.1970 року народилася [PERSON] Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 24.11.1972 року одружилася і змінила прізвище на [PERSON] (а.с.13-14). Судом досліджено копію технічного паспорта на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] та копії державних актів серії [NUMBER], серії [NUMBER], [NUMBER] (а.с.7-12). Згідно копії довідки № 60 від 03.03.2015 року вбачається, що власником житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] являється [PERSON], а його загальна вартість становить 66 706 гривень відповідно до копії довідки № 108 від 22.04.2015 року (а.с.17,19). Як вбачається з копії відповіді нотаріуса № 358/02-14 від 05.05.2015 року - [PERSON] втратила своє право на спадкування у зв'язку з пропущенням строків для прийняття спадщини і їй необхідно продовжити строк для прийняття спадщини. Разом з цим, [PERSON] вчасно прийняла спадщину після батька, але не оформила своїх спадкових прав на майно. [INFO] помирає [PERSON], після смерті якої спадщину прийняв її син [PERSON] (а.с.18, 20). Також судом досліджено копію інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №47191487 від 23.03.2017 року, де зазначено, що після смерті [PERSON] заведена спадкова справа (а.с. 21). Відповідно до копії довідки № 3733 від 17.12.2007 року виданої виконкомом Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області вбачається, що [PERSON] вступила в управління спадковим майном після смерті [PERSON] (а.с.16). Згідно з довідками Клішковецької сільської ради №678, 678-1 від 15.03.2017р. після смерті [PERSON] в установлений законом 6-ти місячний строк в управління спадковим майном вступив її чоловік [PERSON] (а.с.61). Довідки Клішковецької сільської ради від 07.11.2017р. №3535, та №3536 свідчать про те. що на день смерті [PERSON] разом з нею проживав та був зареєстрований чоловік - [PERSON] На день смерті [PERSON] проживав і був зареєстрований один (а.с.86-89). Відповідно до копії довідки № 2074 від 12.09.2003 року виданої виконкомом Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області вбачається, що [PERSON] своєчасно прийняла спадщину після смерті свого батька [PERSON] (а.с.22). Судом встановлено, що спадщина відкрилась у період чинності ЦК УРСР, тобто застосовуванню підлягають норми ЦК УРСР про належність спадщини спадкоємцеві з часу відкриття спадщини незалежно від оформлення права на спадщину. На час відкриття спадщини в період чинності ЦК УРСР його нормами було передбачено певні дії, які свідчили про прийняття спадщини, у тому числі прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління спадковим майном (фактичне прийняття спадщини). При вирішенні спорів про спадкування, спадщина по яких відкрилась до 1 січня 2004 року, не допускається застосування судами норм ЦК 2003 року, а застосуванню підлягають норми законодавства, чинного на час відкриття спадщини, зокрема ЦК УРСР. Так, відповідно до правових норм ст. 549 ЦК УРСР - дії, що свідчать про прийняття спадщини - визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, якщо особи не здійснили дій, що свідчать про прийняття спадщини (ст. 549 ЦК УРСР), можуть звернутися з позовом про продовження строку для прийняття спадщини (ст. 550 ЦК УРСР). Також згідно відповіді нотаріальних органів позивач [PERSON] втратила своє право на спадкування у зв'язку з пропущенням строків для прийняття спадщини і їй необхідно продовжити строк для прийняття спадщини (а.с.18). Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 15.09.2015р. у справі №724/794/15-ц, залишеного без змін Ухвалою Апеляційного суду Чернівецької області від 22.10.2015р., в задоволенні позову [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено. Зокрема судом встановлено, що [PERSON] не обрала спосіб захисту свого права, який визначений ЦК України в редакції 1963 року (а.с.52-54). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.11.2015р. [PERSON] є спадкоємцем майна [PERSON], а саме житлового будинку за адресою: [ADDRESS], про що внесено відомості до державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.55-56). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.04.2017р. [PERSON] є спадкоємцем майна [PERSON], а саме земельної ділянки, площею 0,8155 га, що розташована на території Клішковецької сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала [PERSON], про що внесено відомості до державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.57-58). Згідно довідки Клішковецькохї сільської ради №1619 від 31.07.2015р. [PERSON] проводила похорони свого батька [PERSON] (а.с.65). Відповідно до довідки Клішковецької сільської ради №247 від 08.10.2003р. у похованні батька приймали участь усі діти. Після смерті батька [PERSON] розпоряджалась майном донька [PERSON] 13.10.2017р. комісією у складі депутата сільської ради, спеціаліста відділу бухгалтерського обліку, та жителів с. Клішківці, був складений акт про те, що протягом 6 місяців після смерті [PERSON], що помер [INFO]., фактично вступила в управління та володіння спадковим майном покійного, його донька [PERSON] Зокрема користувалась будинком, підтримувала будинок в належному стані, проводила косметичний ремонт, прибирання прилеглої території, сплачувала рахунки за електроенергію, доглядала сад та город, користувалася пайовими землями, тощо (а.с.68). Згідно з показами свідків [PERSON] та [PERSON], останні є синами позивача [PERSON] і їм відомо, що позивач інколи відвідувала будинок, що належить померлому [PERSON] Також за господарством доглядала покійна сестра позивача. Крім того, їм відомо, що у позивача є державний акт на земельний пай, однак коли вона його отримала не пам'ятають. Свідок [PERSON] пояснила суду, що не пам'ятає точної дати смерті спадкодавця [PERSON], при цьому їй відомо, що позивач користувалася майном померлого, інколи приходила до господарства. Також їй відомо, що позивач обробляла земельний пай ще, коли бать був живий, а також після його смерті. Свідок [PERSON] та [PERSON] повідомили суду, що їм відомо, що догляд за будинком, після смерті батька здійснювала [PERSON], а також обробляла земельні ділянки, які розташовані біля будинку та для сільськогосподарського виробництва, за допомогою членів родини. Позивач ніякої участі в утриманні будинку не приймала. Свідок [PERSON] повідомила, що у шестимісячний термін після смерті [PERSON] догляд за господарством здійснювала мати відповідача. Свідок [PERSON] повідомила, що догляд за господарством [PERSON] протягом 6 місяців після його смерті, здійснювала мати відповідача. Позивач не брала участі в управлінні майном покійного батька. Однак [PERSON] відомо, що позивач забрала з будинку батька ікони. Суд критично відноситься до довідки Клішковецької сільської ради №2074 від 12.09.2003р. (а.с.22), оскільки остання не містить в собі відомостей щодо вступу [PERSON] в шестимісячний термін в управління або володіння спадковим майном [PERSON] Крім того, дана довідка суперечить іншим довідкам Клішковецької сільської ради від 08.10.2003р. №247 (а.с.67), акту Клішковецької сільської ради від 13.10.2017р. (а.с.68). Доводи позивача, що вона вступила в управління майном померлого [PERSON], а саме земельною ділянкою площею 0,82 га, оскільки в неї перебуває оригінал державного акту на землю, судом до уваги не приймаються з врахуванням наступного. Зі змісту державних актів на право власності на землю (а.с.10-12), вбачається, що земельні ділянки у власність були видані на підставі рішення Клішковецької сільської ради від 16.10.2001р., однак виготовлені були 17.06.2002р., тобто в шестимісячний термін після смерті [PERSON] Виготовлення даних актів здійснювала [PERSON], як спадкоємець після смерті [PERSON] Однак в подальшому, [PERSON] передала один з державних актів позивачу [PERSON], що не заперечується останньою, для користування земельною ділянкою. Враховуючи вищенаведене, користування земельною ділянкою позивачем та наявність у останньої оригіналу державного акту на земельну ділянку не є свідченням прийняття її в управління у передбачений законом термін. Крім того, безпідставними є доводи позивача, що остання користувалася речами спадкодавця після смерті, оскільки судом встановлено, що позивач забрала з будинку позивача деякі речі, а саме ікони та фотографії. Також судом враховується, що позивач після смерті батька не зверталася із відповідною заявою до нотаріальних органів про прийняття спадщини, про що свідчить відсутність в матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Крім того, представником відповідача подано заяву про застосування строків позовної давності до даних вимог. За змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення. Враховуючи вищенаведене, в задоволені позову [PERSON] до [PERSON] про встановлення факту прийняття спадщини слід відмовити з підстав його необґрунтованості. Відповідно до ст. 88 ЦПК судові витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача, у зв'язку з відмовою в позові. На підставі вищенаведеного та

Outcome: dismissed