Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-21 00:00:00

25.03.2013 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла заява Кагарлицької міжрайонної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Мирівської сільської ради Київської області, заінтересовані особи, - Кагарлицька районна державна нотаріріальна контора, реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції про визнання спадщини відумерлою, в якій позивачка просить суд винести рішення, яким: - визнати спадщину у виді земельної частки (пай), розміром 2,62 умовних кадастрових гектарів, вартістю 89 148,56 гри., що розташована в межах Мирівської сільської ради Кагарлицького району, яка відкрилась після смерті [PERSON], який помер [INFO], - відумерлою; - передати відумерлу спадщину - земельну частку (пай) [PERSON], площею 2,62 умовних кадастрових гектарів, вартістю 89 148,56 грн. у власність територіальної громади Мирівської сільської ради Кагарлицького району Київської області в особі Мирівської сільської ради Київської області. Автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 3 ст. 11 - 1 ЦПК України для слухання справи № 368\\586\\15 - ц, провадження № 2 - о\\368\\24\\15 був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В. 06.04.2015 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127, ч. 3 ст. 235 ЦПК України відкрито провадження у справі та призначено до розгляду на 22.04.2015 року. В судове засідання, яке відбулося 22.04.2015 року, представник заявника, - Кагарлицької міжрайонної прокуратури не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій заявник просить суд слухати справу без участі представника, вимоги, викладені в заяві, підтримує в повному обсязі. В судове засідання, яке відбулося 22.04.2015 року, представник Мирівської сільської ради Кагарлицького району не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій Мирівська сільська рада просить слухати справу без участі представника, вимоги, викладені в заяві, підтримує в повному обсязі. В судове засідання, яке відбулося 22.04.2015 року, представник зацікавленої особи, - Кагарлицької районної державної нотаріальної контори не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява зацікавленої особи, в якій зацікавлена особа просить суд слухати справу без участі представника, вимоги, викладені в заяві, підтримує в повному обсязі. В судове засідання, яке відбулося 22.04.2015 року, представник зацікавленої особи, - реєстраційна служба Кагарлицького районного управління юстиції не з»явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи. Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України розглянути справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вимоги, викладені в заяві, задовольнити. Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання або за розпорядженням головуючого інший працівник апарату суду. У разі неявки в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд судом здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини справи, встановлені судом в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права. Заявником по даній справі є Кагарлицька міжрайонна прокуратура Київської області, що обумовлено наступним. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування» територіальна громада - це жителі, об'єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об'єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє відповідні територіальні громади та здійснює від їх імені та в їх інтересах функції місцевого самоврядування, визначені Конституцією та законами України. Таким чином, Мирівська сільська рада Кагарлицького району представляє інтереси відповідної територіальної громади, яка має право використовувати майно комунальної власності для задоволення конституційних потреб членів громади. Відповідно до ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокуратурою інтересів держави та громадянина у суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних дій, спрямованих на захист у суді інтересів держави у випадках, передбачених законом. Підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави. Згідно Рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 року №3-рп/99, прокурор в кожному конкретному випадку самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме відбувалося порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує в позові необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою, здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Невизнання зазначеної земельної частки (паю) відумерлою спадщиною, а, як наслідок, непередання її у власність територіальної громади, є порушенням економічних інтересів держави в цілому і, зокрема, і інтересів територіальної громади, які не захищені Мирівською сільською радою, що не зверталася в інтересах громади до суду з відповідною заявою. До прийняття рішення про визнання спадщини відумерлою не витребувана земельна частка (пай) не може перейти у власність територіальної громади, чим порушується її конституційне право на землю та економічні інтереси держави в цілому, та зокрема інтереси держави в сфері забезпечення раціонального використання земельних ресурсів. По суті заяви. [PERSON] помер [INFO]. Даний факт підтверджується актовим записом про смерть № 24 від [INFO], в якому зазначено, що [PERSON], [INFO], уродженець село Мирівка Кагарлицького району Київської області, стать чоловіча, громадянство України, помер [INFO] у віці 63 роки. Місце смерті, - Україна, Київська область, Кагарлицький район, с. Мирівка. Місце проживання померлої особи, - [ADDRESS]. Документ, що підтверджує факт смерті, - Лікарське свідоцтво про смерть № 30, видане Хирівською дільничою лікарнею Кагарлицького району Київської області від [INFO]. Видано свідоцтво [NUMBER]. Як вбачається з вищевказаного актового запису про смерть, [PERSON] проживав до дня смерті в [ADDRESS]. Факт смерті особи, зокрема, в даному випадку, смерті [PERSON], є підставою для відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Як вбачається з вищевказаного актового запису про смерть, на час смерті [PERSON] проживав за адресою: Київська область, Кагарлицький район, с. Мирівка, тому місцем відкриття спадщини є с. Мирівка Кагарлицького району Київської області. Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Після смерті [PERSON] на території Мирівської сільської ради Кагарлицького району Київської області залишилося не прийняте у спадщину його майно, а саме, - земельна частка (пай). Відповідно до Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER], виданого Кагарлицькою районною державною адміністрацією 21.05.96. [PERSON] належало право на земельну частку (пай) розміром 2,62 га умовно кадастрових гектара без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). Згідно довідки управління Держземагенства у Кагарлицькому районі Київської області, на даний час з урахуванням коефіцієнту індексації вартість вказаної земельної ділянки становить 89 148,56 грн. Відповідно, з моменту смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка на протязі майже 10 років не прийнята, тому, відповідно, постає питання про визнання спадщини відумерлою. Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 234 ЦПК України, суд розглядає справи про визнання спадщини відумерлою в порядку окремого провадження. Згідно ч. 3 ст. 235 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ, зокрема, визнання спащини відумерлою, встановлені главою 9 ЦПК України. Так, відомостей про наявність у померлого [PERSON] родичів або спадкоємців у сільській раді немає. З часу смерті останнього і по даний час спадщина померлого ніким не прийнята. Згідно інформаційної довідки завідувача Кагарлицькою районною державною нотаріальною конторою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 12.03.15 року № 39854941 та інформаційної довідки (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 39854963 від 12.03.15 року, спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] відсутні. Відповідно до ст. 1277 Цивільного кодексу України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, неприйняття ними спадщини, суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Отже, у випадку відсутності виявлених спадкоємців за заповітом та законом, їх усунення від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови в прийнятті спадщина може бути ви\-знана відумерлою. Слід відзначити, що згідно з пунктом 10.2. «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» у разі відсутності спадкоємців за законом і за заповітом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття спадщини ніким із спад\-коємців, а також відмови від її прийняття укладений договір на управління спадщиною діє до ухвалення судом рішення про визнання спадщини відумерлою. Проте, слід зазначити, що територіальна громада отримує не лише права, але й обов'язки щодо задоволення вимог кредиторів померлого спадкодавця. Отже, судом встановлено, що спадкоємці за заповітом і за законом після смерті [PERSON] відсутні, що є безумовною підставою для задоволення вимог, викладених в заяві. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved