Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-01 00:00:00

25.09.2019 [PERSON] звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області із позовом до [PERSON] , Акціонерного товариства «Райффайзен банк «Аваль» про припинення іпотеки та зняття арешту з нерухомого майна. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Дане нерухоме майно позивач успадкувала після смерті свого батька [PERSON] , який придбав цю квартиру через прилюдні торги в порядку виконання рішення Могилів-Подільського міськрайонного суду від 08.06.2011 у справі № 2-553/11. Позивач вважає, що з 12.10.2012, коли відбулись прилюдні торги, іпотека на дане нерухоме майно є припиненою. Однак стягувач Акціонерне товариство «Райффайзен банк «Аваль» не звернулось із заявою про реєстрацію припинення іпотеки і належна позивачу квартира до цього часу значиться обтяженою іпотекою. Також з метою забезпечення позову [PERSON] до [PERSON] (колишнього власника спірної квартири) на цю квартиру було накладено арешт у межах цивільної справи 2-54/12. Так як на даний час власником квартири є позивач, остання вважає, що таке обтяження з належного їй майна має бути зняте. За таких підстав, відповідно до ст. 17, 50 закону України «Про іпотеку», ст. 391 ЦК України позивач просить припинити іпотеку житлової квартири [ADDRESS] з відповідною реєстрацією припинення іпотеки (номери обтяжень: № 5017493 від 24.05.2007 та № 5017522 від 24.05.2007), а також звільнити з-під арешту дану квартиру (номер обтяження 13216931 від 07 листопада 2012 року). Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 02.10.2019 відкрите провадження у справі, наданий відповідачам строк для подання відзиву та призначений розгляд справи по суті на 31.10.2019. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 31.10.2019 за клопотанням представника відповідача Акціонерного товариства «Райффайзен банк «Аваль» залучений до участі у справі в якості третьої особі, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача Могилів-Подільський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, судове засідання відкладене на 29.11.2019. У судове засідання позивач [PERSON] та її представник адвокат Королюк О.В. не з`явились, представник позивача подала суду заяву про розгляд справи у її та позивача відсутність, позов підтримала повністю та просила його задовольнити. У судове засідання відповідач [PERSON] , належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання, не з`явилась без повідомлення причин неявки, правом подання відзиву не скористалась. Представник відповідача Акціонерного товариства «Райффайзен банк «Аваль» у судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи без його участі, думку про визнання чи невизнання позову не висловив. Третя особа Могилів-Подільський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив без повідомлення причин. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити, виходячи з такого. Суд встановив, що 15.10.2012 [PERSON] придбав на прилюдних торгах квартиру [ADDRESS] . Підставою прилюдних торгів була реалізація майна, належного [PERSON] , для забезпечення вимог Акціонерного товариства «Райффайзен банк «Аваль» про стягнення заборгованості у сумі 252133 грн. (виконавчий лист 2-553/11 від 08.06.2011). Вказане підтверджується копією Акту державного виконавця про проведені прилюдні торги по реалізації арештованого нерухомого майна від 15.10.2012 (а.с. 10). В подальшому, в порядку спадкування після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , право власності на вказану квартиру перейшло до [PERSON] . Вказане підтверджується рішенням Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 19.12.2017 (справа № 138/3856/16-ц) (а.с. 11-12) та Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.09.2019 (а.с. 7). Разом з тим, як вбачається з Інформації з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та з Інформації з Державного реєстру іпотек на належну [PERSON] квартиру 24.05.2007 накладене обтяження згідно з Договором іпотеки від 24.05.2007, укладеним між Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Райффайзен банк «Аваль», та [PERSON] (а.с. 7-8). Частини 1, 3 ст. 17 та ст. 41 Закону України «Про іпотеку» визначають, що іпотека припиняється у разі, зокрема, реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону шляхом продажу на прилюдних торгах. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку. Після продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах припиняються будь-які права та вимоги інших осіб на нерухоме майно, що було предметом іпотеки, які виникли після державної реєстрації іпотеки за іпотечним договором, згідно з яким було звернене стягнення на предмет іпотеки (ст. 50 Закону України «Про іпотеку»). Частина 1 ст. 316 ЦК України встановлює, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Стаття 321 ЦК України встановлює, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Як вже зазначалось вище, згідно з ч. 3 ст. 17 Закону України «Про іпотеку» відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку. Згідно зі ст. 43 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Заяви про виникнення, зміну, припинення обтяжень та про звернення стягнення на предмет обтяження підписуються обтяжувачем. Відповідно до п. 57 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв`язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, також подається документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину. Тобто разом з припиненням іпотеки фактично припиняється обтяження нерухомого майна іпотекою, так як всі правові підстави для його утримання під обтяженням відсутні. Отже, з державною реєстрацією відомостей про припинення іпотеки (припинення обтяження нерухомого майна іпотекою) підлягають державній реєстрації і відомості про зняття заборони відчуження, накладеної під час посвідчення такого нотаріального договору. Відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача (ч. 5 ст. 43 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень»). Враховуючи приписи вказаних норм закону, суд вважає, що іпотека житлової квартири [ADDRESS] припинилась внаслідок реалізації такого нерухомого майна на прилюдних торгах 15.10.2012, а відтак відомості про припинення іпотеки також мають бути зареєстровані у відповідному державному реєстрі. Враховуючи викладене, позовні вимоги про припинення іпотеки нерухомого майна з відповідною реєстрацією припинення іпотеки є правомірними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Щодо вимоги про зняття арешту, накладеного з метою забезпечення позову, суд зазначає таке. Згідно з ч. 1 ст. 151 ЦПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно, що належить відповідачеві та знаходиться у нього (ч. 1 ст. 152 ЦПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)). Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 05.11.2012 забезпечено позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу за договором позики та накладено арешт на квартиру [ADDRESS] (справа № 2-54/12) (а.с. 13). На виконання ухвали суду Могилів-Подільською міською державною нотаріальною конторою як державним реєстратором 07.11.2012 зареєстровано обтяження на дане нерухоме майно (реєстраційний номер обтяження 13216931). Вказане підтверджується Інформацією з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Разом з тим, як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на даний час власником спірної квартири є не [PERSON] , а [PERSON] . Частина 1 ст. 158 ЦПК України визначає, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Враховуючи, що [PERSON] не була учасником справи № 2-54/12, вона не є особою, яка має право звернутись з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову у даній цивільній справі. Разом з тим, особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Враховуючи, що право власності позивача на квартиру [ADDRESS] відповідачем [PERSON] не оспорюється, однак накладення арешту на таке майно в межах забезпечення позову до іншої особи, порушує право власності позивача, суд вважає, що вимоги про зняття арешту з належної позивачу квартири є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved