Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

26.07.2018 року [PERSON] звернулася до суду з позовом про усунення перешкод у реалізації права власності шляхом демонтажу прибудови до [PERSON] , третя особа «ЖЕО-111 Голосіївського району». 15.11.2018 року суддею Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та розгляд справи за правилами загального позовного провадження. 28.03.2019 року Голосіївським районним судом м. Києва залучено до участі у справі у якості третьої особи [PERSON] , закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду. В обґрунтування заявлених вимог, позивачем зазначено, що вона разом із сином [PERSON] є власницею Ѕ квартири спільного заселення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 12.08.2008 року. [PERSON] є власницею приміщення квартири спільного заселення за адресою: [ADDRESS] . Остання з 2000 року по теперішній час проживає зі співмешканцем [PERSON] , який не є співвласником зазначеної кімнати, а також не зареєстрований у встановленому законом порядку за зазначеною вище адресою. У березні 2016 року останній почав самовільно без відповідного дозволу здійснювати перепланування місць загального користування внаслідок чого обмежив доступ мешканців кімнат [ADDRESS] до кухні загального користування. Співмешканець відповідачки здійснив зазначену прибудову у вигляді перегородки з гіпсокартону до кімнати [ADDRESS], вмонтував дверні блоки, які замкнув на ключ. З приводу ситуації, що склалася 21.06.2018 року звернулася до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації. За результатами перевірки звернення, ЖЕД-111 актом від 21.06.2018 року попередили мешканців кімнати [ADDRESS] про необхідність демонтажу змонтованих конструкцій на надання постійного, вільного доступу до приміщення кухні загального користування. Однак, вимоги, що викладені у зазначеному вище акті, залишені відповідачкою [PERSON] без виконання. Просила зобов`язати [PERSON] усунути їй перешкоди у реалізації права власності шляхом демонтажу прибудови, яка обмежила доступ до кухні загального користування квартири [ADDRESS] . Позивачка [PERSON] у судовому засіданні відсутня, звернулася до суду з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні відсутня, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, відзиву на позов не подала, з будь-якими іншими клопотаннями до суду не зверталася. Представник третьої особи «ЖЕО-111 Голосіївського району» звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просив позов задовольнити. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні відсутній, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, з будь-якими клопотаннями до суду не звертався. За правилами ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Врахувавши думку позивачки про те, що остання не заперечує проти заочного вирішення справи, а також з огляду на те, що відповідачка [PERSON] належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не повідомила суду про поважність причин своєї неявки, не подала відзив, суд приходить до висновку про можливість завершення розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, які не містять відзиву, що позбавляє суд можливості перевірити зазначені позивачем підстави для позову, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Судом встановлено, що за даними свідоцтва про право власності на житло від 12.08.2008 року, [PERSON] та [PERSON] є співвласниками Ѕ квартири спільного заселення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 8). Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] підставою для позову зазначає, що [PERSON] є власницею приміщення квартири спільного заселення за адресою: [ADDRESS] . Остання з 2000 року по теперішній час проживає зі співмешканцем [PERSON] , який не є співвласником зазначеної кімнати, а також не зареєстрований у встановленому законом порядку за зазначеною вище адресою. У березні 2016 року останній почав самовільно без відповідного дозволу здійснювати перепланування місць загального користування внаслідок чого обмежив доступ мешканців кімнат [ADDRESS] до кухні загального користування. Співмешканець відповідачки здійснив зазначену прибудову у вигляді перегородки з гіпсокартону до кімнати [ADDRESS], вмонтував дверні блоки, які замкнув на ключ. 21.06.2018 року [PERSON] з приводу несанкціонованого перепланування та встановлення перегородки у місцях загального користування квартири [ADDRESS] звернулася до голови Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації (а.с. 13). За результатами перевірки звернення, ЖЕД-111 актом від 21.06.2018 року попередили мешканців кімнати [ADDRESS] про необхідність демонтажу змонтованих конструкцій на надання постійного, вільного доступу до приміщення кухні загального користування (а.с. 14). Однак, вимоги, що викладені у зазначеному вище акті, залишені відповідачкою [PERSON] без виконання. За правилами ч. 1-4 ст. 319, ч. 1 ст. 321, ч. 1 ст. 369 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд; власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства; усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав; власність зобов`язує; право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні; співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відповідно до п.п. 6.2., 7 Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 396 від 16.12.2009 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 109/17404 від 29.01.2010 року, у комунальній квартирі, жилому блоці (секції) у гуртожитку, де мешкають два і більше наймачі, загальна площа, що передається у власність громадян, визначається як сума площ займаних наймачами жилих кімнат (з урахуванням відповідних коефіцієнтів площі розташованих у них веранд, засклених балконів, лоджій, холодних комор, відкритих балконів, лоджій та терас) та площі підсобних приміщень, яка розподіляється між всіма наймачами пропорційно площі займаних ними жилих кімнат; допоміжні приміщення передаються у спільну сумісну власність громадян одночасно з приватизацією ними квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках, кімнат у комунальних квартирах безоплатно і окремо приватизації не підлягають. Пунктами 1.4.5., 1.4.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 року, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України за № 927/11207 від 25.08.2005 року, для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності ; власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. У разі, якщо самовільне перепланування або переобладнання приводить до погіршення технічного стану жилого будинку в цілому та порушуються права інших споживачів, зазначені роботи виконуються виконавцем послуг, питання відшкодування вартості цих робіт власником, наймачем (орендарем) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення вирішується у судовому порядку. З огляду на викладене, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , третя особа КП «ЖЕО-111 Голосіївського району», [PERSON] про усунення перешкод у реалізації права власності шляхом демонтажу прибудови, підлягають задоволенню у повному обсязі. Понесені позивачкою судові витрати по сплаті судового збору підлягають відшкодуванню позивачці за рахунок відповідачки відповідно до правил ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved