Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-13 00:00:00

26\~березня 2020\~року позивачка\~ [PERSON] \~звернулась до\~Обухівського районного\~суду Київської\~області з\~вказаною позовною\~заявою.\~В обґрунтування\~позовну посилається\~на те,\~що її\~рідний дядько\~ [PERSON] \~помер [INFO] через\~тяжку хворобу.\~Після смерті\~ [PERSON] \~відкрилась спадщина.\~До складу\~спадкового майна\~увійшла квартира,\~розташована за\~адресою:\~ [ADDRESS] .\~До спадкоємців\~першої черги\~належала його\~дружина [PERSON] ,\~яка померла\~у 1999\~році.\~Отже,\~спадкоємців першої\~черги після\~померлого [PERSON] \~не було,\~відповідно право\~на спадкування\~перейшло до\~спадкоємців другої\~черги.\~Отже,\~до спадкоємців\~другої черги\~належала рідна\~сестра померлого\~ [PERSON] ,\~мати позивачки.\~Однак,\~ [INFO] \~вона померла.\~Враховуючи,\~що позивачка\~та її\~рідний брат,\~ [PERSON] , є племінниками померлого [PERSON] , право на спадкування за законом перейшло до них. У встановлений законом строк, 13.02.2020 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Щур Н.Р. із заявою про прийняття спадщини після [PERSON] . Брат позивачки [PERSON] , не виявив бажання приймати спадщину після дядька. Після подачі заяви до нотаріуса позивачці стало відомо, що існує заповіт, який начебто складений її рідним дядьком [PERSON] на ім`я [PERSON] . Вказаним заповітом [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому на день його смерті і на що він за законом матиме право, заповів [PERSON] . На початку червня 2019 року позивачка зателефонувала [PERSON] та поцікавилась його справами. Він поскаржився на стан здоров`я та сказав, що в нього хворе серце. Щоб не залишати його одного, вона запропонувала йому переїхати до неї, однак він відмовився. На її наполягання він відмовив категорично, пославшись на те, що у нього в м. Обухів є друзі та він нікуди переїжджати не хоче. Вони домовились на тому, що у разі погіршення стану здоров`я, він відразу їй зателефонує. Позивачка повідомила, що за життя [PERSON] не раз казав, що все належне йому майно залишиться позивачці з братом, так як вони єдині його родичі. Про те, що він збирається скласти заповіт на когось іншого, він ніколи не казав та будь-яких міркувань з цього приводу не висловлював. Крім того, через тяжку хворобу, у [PERSON] були порушені функції рук та через стрімке погіршення стану здоров`я [PERSON] почував себе погано не лише фізично, але і психологічно тому у позивачки виникли сумніви, що заповіт відповідає волі заповідача та підписаний ним особисто. Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 23.04.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання за правилами загального позовного провадження (цивільна справа № 372/1064/20). Ухвалою від 10.06.2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. 23.09.2020 року винесено ухвалу про витребування доказів. 18.01.2021 року винесено ухвалу про призначення судової почеркознавчої експертизи. 24.04.2021 року винесено ухвалу про неволення провадження у цивільній справі. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити та визнати недійсним заповіт, складений 19 серпня 2019 року в місті Обухів Київської області [PERSON] на ім`я [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Щур Н. Р. 19 серпня 2019 року за реєстром № 1725, з підстав викладених в позовній заяві. Відповідач в судовому засіданні заперечила проти задоволення позову. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні заперечив проти задоволення позову з підстав викладених у відзиві. Третя особа приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Щур Н.Р. заперечила проти задоволення позову з підстав викладених у відзиві. В судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що померлий [PERSON] був його знайомий по роботі. В кінці літа померлий [PERSON] ліг в лікарню та в нього виявили пухлину. Померлий казав, що дітей в нього немає, тільки племінниця. Опікували його четверо друзів з якими він бачився в квартирі померлого. З відповідачкою він познайомився коли опікувався померлим. Щодо племінниці померлий відзивався негативно. Коли його самопочуття стало погіршуватись, померлий попросив знайти нотаріуса, щоб скласти заповіт. Свідок [PERSON] запропонував померлому нотаріуса [PERSON] . Свідок [PERSON] привіз нотаріуса до квартири померлого, де нотаріус спілкувалась з [PERSON] і згодом свідок дізнався, що він уклав заповіт на сусідку [PERSON] . Чому саме заповів квартиру на сусідку [PERSON] йому не відомо. Пізніше [PERSON] почала опікуватись померлим самостійно. Коли [PERSON] помер, свідок допомагав у його похованні та в день поховання були його близькі знайомі та племінниця, яку він вперше побачив на похованні. Свідку відомо, що після поховання зникли документи на квартиру та паспорт померлого. Вважає, що померлий усвідомлював свої дії. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що була вдома у померлого [PERSON] щоденно та робила йому уколи. Знала померлого [PERSON] близько 15 років, а відповідача [PERSON] близько 10 років. Чи проживали вони разом з померлим їй невідомо, але вона бачила, що за неділю до смерті [PERSON] відповідачка [PERSON] занесла свої речі до його квартири. Свідок повідомила, що померлий розповідав, що його племінниця запропонувала йому переїхати до нього, але він відмовив. В період хвороби [PERSON] став більш агресивним та хвороба стала швидко прогресувати і в нього відняло руку. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що з померлим [PERSON] були близькими товаришами та знайомі близько 25-30 років. З відповідачкою [PERSON] не знайомий. Свідку відомо, що в померлого була пухлина та він дуже хворів. В період хвороби він доглядав за померлим, а [PERSON] бачив не часто. Про те, що хоче скласти заповіт нічого не повідомляв. Перед виїздом [PERSON] до Білорусії він склав заповіт. Вислухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~ст.\~263\~ЦПК України,\~судове рішення\~повинно ґрунтуватися\~на засадах\~верховенства права,\~бути законним\~і обґрунтованим . Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процессуального права.\~Судове\~рішення\~має відповідати\~завданню\~цивільного\~судочинства,\~визначеному\~цим\~Кодексом. При\~виборі і\~застосуванні норми\~права до\~спірних правовідносин\~суд враховує\~висновки щодо\~застосування відповідних\~норм права,\~викладені в\~постановах Верховного\~Суду .\~Обґрунтованим є\~рішення,\~ухвалене на\~підставі повно\~і всебічно\~з`ясованих обставин,\~на які\~сторони посилаються\~як на\~підставу своїх\~вимог і\~заперечень,\~підтверджених тими\~доказами,\~які були\~досліджені в\~судовому засіданні . Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 03.10.2019 року Обухівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. До складу спадкового майна увійшла квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] . До спадкоємців першої черги належала його дружина [PERSON] , яка померла у 1999 році та враховуючи, що спадкоємців першої черги після померлого [PERSON] не було, відповідно право на спадкування перейшло до спадкоємців другої черги, до якої належала рідна сестра померлого [PERSON] . Однак, [INFO] вона померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть сер. [NUMBER] , виданого 30.10.2018 відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві. На підтвердження кровної спорідненості між [PERSON] та [PERSON] надана копія довідки, виданої 06.06.2000 виконкомом Лемешівської сільської ради Козелецького району Чернігівської області та копія свідоцтва про одруження сер. [NUMBER] , виданого 13.02.1967 Лемешівською сільською радою Козелецького райвиконкому Чернігівської області. \~ \~ \~ \~Як передбачено ч. 3 ст. 1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Ураховуючи,\~що [PERSON] ,\~та [PERSON] , є племінниками померлого [PERSON] , вони мають право на спадкування за законом. У встановлений законом строк, 13.02.2020 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Щур Н.Р. із заявою про прийняття спадщини після [PERSON] . Після подачі заяви до нотаріуса позивачу стало відомо, що існує заповіт, складений [PERSON] на ім`я [PERSON] . Вказаним заповітом [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому на день його смерті і на що він за законом матиме право, заповів [PERSON] . Даний заповіт посвідчено 19.08.2019 приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Щур Н.Р., та зареєстрований в реєстрі за № 1725. Судом встановлено, що 03.09.2019 року за № 112 до приватного нотаріуса Обухівського нотаріального округу Щур Р.Н. від [PERSON] надійшла заява про прийняття спадщини. В судовому засіданні за клопотанням позивача 18.01.2021 року було винесено ухвалу про призначення судової почеркознавчої експертизи та направлено справу до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 02.03.2021 року на адресу суду Обухівського районного суду від експерта надійшов рахунок від 22.02.2021 №620 за проведення почеркознавчої експертизи № 5955/5956/21-32 та клопотання експерта про надання додаткових матеріалів для проведення вищезазначеної експертизи для подальшого скерування [PERSON] 12.03.2021 року на адресу позивача було направлено вказаний рахунок та клопотання експерта про надання додаткових матеріалів. 21.05.2021 року на адресу Обухівського районного суду Київської області надійшов лист від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про те, що станом на 06.05.2021 року відомості щодо оплати вартості судово-почеркознавчої експертизи № 5955/5956/21-32 в бухгалтерії відсутні, а тому ухвала суду від 18.01.2021 року залишено без виконання та матеріали цивільної справи повертаються до суду. Стаття 215 ЦК України\~визначає, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою\~статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Згідно ч. 3, 4, 5\~ст. 203 ЦК України, при вчиненні правочину волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.\~\~Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. З сукупного аналізу вказаних положень законодавства вбачається, що правовою підставою для визнання недійсним заповіту може бути вчинення цього правочину\~\~особою,\~\~коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, проти справжньої волі заповідача внаслідок застосування до неї фізичного чи психічного тиску з боку іншої особи, під впливом тяжкої\~\~обставини і на вкрай невигідних для заповідача умовах, а також коли волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Звертаючись до суду з позовом [PERSON] , як на\~\~підставу визнання заповіту недійсним, посилався на те, що [PERSON] у момент вчинення заповіту не усвідомлював значення своїх дій та (або) не міг керувати ними. Відповідно до частини першої\~статті 225 ЦК України\~правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені. З аналізу\~\~положень\~статті 225 ЦК України\~\~вбачається, що правила цієї статті поширюються на випадки, коли фізична особа хоча і є дієздатною, однак у момент вчинення правочину вона перебувала в такому стані, коли не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Для визнання правочину недійсним на підставі, передбаченій частиною першою\~статті 225 ЦК України, має бути встановлена судом неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними. Встановлення неспроможності особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними\~\~відбувається з урахуванням як висновку\~\~судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів, що підтверджують чи спростовують доводи про те, що в момент вчинення заповіту особа не розуміла значення своїх дій та не могла керувати ними. З позовом про визнання правочинів недійсними на підставі\~ст.225 ЦК України\~звертається:\~\~або сторона правочину, яка не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними;\~\~або в разі її смерті - інші особи, чиї цивільні права або інтереси порушені. До інших осіб відносяться, зокрема, спадкоємці сторони правочину, яка не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними. Аналогічний висновок зроблений і в постановах Верховного Суду від 07 лютого 2018 року у справі № 523/14606/13-ц та від 20 червня 2018 року у справі № 161/17119/16-ц. При розгляді справ за позовами про визнання недійсними заповітів на підставі\~статті 225 ЦК України, частини другої\~статті 1257 ЦК\~\~України\~суд,\~\~ відповідно до вимог\~ст. 105 ЦПК України, за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину. Під час розгляду справи, з метою встановлення наявності такого стану у заповідача на момент складення заповіту таке клопотання позивачем заявлялось в позовній заяві, але в судовому засіданні позивачка від нього відмовилась. Відповідно до с. 76\~ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.ч. 1, 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Будь-яких доказів на підтвердження того, що\~\~у зв`язку з хворобою\~заповідач [PERSON] \~ при складанні оспорюваного заповіту\~\~20 серпня 2019 року\~\~не міг\~\~розуміти значення своїх дій та керувати ними, матеріали справи не містять.\~\~ Аналізуючи зазначене, суд\~\~ приходить до висновку про недоведеність позовних вимог [PERSON] та відсутність, визначених\~ст. 225 ЦК України,\~\~підстав\~\~для задоволення його позовних вимог до [PERSON] ., третя особа: приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Щур Надія Романівна про визнання заповіту [PERSON] від\~\~20 серпня 2019 року, посвідченого\~\~приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Щур Н.Р.,\~\~недійсним.\~\~ \~ \~ \~ \~ Оцінивши в сукупності докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги позивача [PERSON] \~не підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed