Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-29 00:00:00

24 лютого 2020 року [PERSON] звернувся до Волочиського районного суду Хмельницької області із позовною заявою до Війтовецької селищної об`єднаної територіальної громади в особі Війтовецької селищної ради, [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка, право власності на яку посвідчується державним актом на право власності на земельну ділянку. За життя [PERSON] склала на його ім`я заповіт. Однак, при зверненні до Волочиської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивач отримав відмову у прийнятті такої у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини і не був зареєстрований за однією адресою разом із спадкодавцем, та відсутні інші спадкоємці, які прийняли спадщину і могли б надати письмову згоду на подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки про наявність заповіту він дізнався лише у січні 2020 року, коли переглядав речі покійної бабусі. Ухвалою від 12.03.2020 позовну заяву було прийнято до розгляду судом та відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 09.04.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явився. Подав клопотання про розгляд справи у його відсутності у зв`язку з оголошеним карантином. Позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача Війтовецької селищної ради в судове засідання не з`явився, направивши до суду листа, в якому просив справу слухати у відсутності представника, у її вирішенні поклався на думку суду. Відповідач [PERSON] в судове засідання також не з`явилась. Подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Проти задоволення позову [PERSON] не заперечила, зазначивши, що викладені факти відповідають дійсності та реальним обставинам справи. Суд, вважав за можливе провести розгляд справи у відсутності сторін за наявними матеріалами справи. Дослідивши\~ матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд прийшов до таких висновків. Судом встановлено, що [INFO] в м. Хмельницький померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 06.11.2017 (а.с. 6). [PERSON] на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 2,3696 га, яка розташована на території Бокиївської сільської ради Волочиського району Хмельницької області, що підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №\~034354 від 02.03.2007 (а.с. 8). З копії заповіту від 16.12.2015 посвдченого секретарем виконкому Бокиївської сільської ради, вбачається, що [PERSON] належну їй земельну ділянку площею 2,3695 га, що розташована на території Бокиївської сільської ради Волочиського району Хмельницької області, заповіла своєму внуку [PERSON] (а.с. 7). Позивач [PERSON] є внуком [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] від 20.07.1972, копією свідоцтва про народження матері позивача серії [NUMBER] від 24.10.1953 та копією повторного свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 12.12.2019 (а.с. 9-11). Згідно копії довідки від 06.11.2017 № 465, виданої Бокиївським старостинським округом Війтовецької селищної ради Волочиської району Хмельницької області, поховання [PERSON] , яка померла [INFO] і була зареєстрована в с. Бокиївка Волочиського району Хмельницької області, здійснив [PERSON] (батько позивача). З копії інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 59137267 від 24.01.2020 слідує, що спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась (а.с. 13), тобто спадкові права ніким не оформлялись. За нормами ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Отже, [PERSON] є спадкоємцем за заповітом на земельну ділянку після померлої [PERSON] . Разом з тим, Волочиська державна нотаріальна контора листом від 24.01.2020 № 97/01-16 відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини і не був зареєстрований за однією адресою разом із спадкодавцем, крім того відсутні інші спадкоємці, які прийняли спадщину і могли б надати письмову згоду на подання ним заяви про прийняття спадщини (а.с. 12). Згідно з ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як встановлено судом, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] немає. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд, вирішуючи питання про визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, досліджує поважність причини такого пропуску. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 по справі № 565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Суд встановив, що позивач був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, тому приходить до висновку про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Щодо вирішення питання про судові витрати, суд виходить з наступного. Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в сумі 840,80 грн. (а.с. 15). Відповідно до ч. 9 ст. 141 ЦПК України, у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. В даному випадку, вбачається, що даний спір виник у зв`язку з пропуском позивачем терміну для прийняття спадщини, а не у зв`язку з неправомірними діями відповідачів. У зв`язку з цим, суд покладає на позивача всі понесені ним судові витрати. Доказів понесення будь-яких витрат відповідачами при розгляді даної справи суду надано не було.

Outcome: approved