Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-17 00:00:00

24.11.2020 позивачем [PERSON] було придбано в магазині відповідача телевізор 50* SAMSUNG QE50Q60TAUXUA, що підтверджується копією фіскального чеку 3000711119 від 24.11.2020. Під час купівлі у присутності позивача працівником магазину [PERSON] було перевірено робочий стан та налаштовано настройки телевізора, після чого його було закрито захисною плівкою та упаковано у фірмову коробку. На час придбання телевізора зауважень щодо якості його роботи та наявності на ньому механічних пошкоджень у [PERSON] не було. Вказані обставини не заперечувались сторонами та знайшли своє підтвердження у відеозапису з камер відеоспостереження магазину та у показаннях свідка [PERSON] . Після транспортування власними силами позивача придбаного телевізору до місця його проживання, розпакування та встановлення [PERSON] було виявлено недолік зображення. 04.12.2020 [PERSON] звернувся до відповідача з письмовою заявою про розірвання договору, повернення грошових коштів за товар, або заміну на аналогічний, або ремонт товару за рахунок продавця. У випадку відмови просив організувати проведення експертизи в п`ятиденний строк. Перед експертом просив поставити питання «коли виник скритий внутрішній дефект?». 11.12.2020 ТОВ «Епіцентр К» листом №7917 повідомив [PERSON] про те, що товар був придбаний ним належної якості, без ознак видимих пошкоджень, упакований згідно вимог нормативно-технічної документації та в повній комплектності. Товар прийнятий по кількості та якості без зауважень. Крім того, у листі роз`яснено, що ризик випадкового знищення чи пошкодження товару переходить до покупця з моменту передачі йому товару, якщо інше не встановлено договором або законом. Щодо проведення експертизи зазначено, що для організації експертизи позивачу необхідно надати письмову згоду та надати вирію разом з упаковкою, супровідними експлуатаційними документами, гарантійним талоном та розрахунковим документом до експерта. Експертиза буде проведена у Донецькій ТПП. Абзацом другим частини 4 ст.\~17\~Закону «Про\~захист прав\~споживачів» встановлений обов`язок продавця (виконавця, виробника) організувати у триденний строк проведення експертизи продукції у разі коли під час гарантійного строк необхідно визначити причини втрати якості продукції, але за обов`язкової умови одержання від споживача письмової згоди. Суду не надано належних та допустимих доказів того, що [PERSON] , після отримання відповіді відповідача на заяву від 04.12.2020, надав письмову згоду на проведення експертизи. Таким чином, судом відхиляються твердження позивача про те, що відповідач проігнорував його вимогу провести експертизу товару. Згідно акту технічного стану від 25.11.2020 складеного ТОВ «Елма Сервіс» телевізор 50* SAMSUNG QE50Q60TAUXUA, має внутрішні механічні пошкодження дисплею. Частиною другою статті 678\~ЦК України передбачено, що у разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. Відповідно до частини першої статті 8\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виконавця: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Відповідно до пункту 12 статті 1\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недоступним використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: ф) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Згідно ч. 1 ст.\~6\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. У статті 673\~ЦК України також заначено про обов`язок продавця передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети. Згідно з частиною першою статті 668\~ЦК України ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару переходить до покупця з моменту передання йому товару, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною першою статті 679\~ЦК України передбачено, що продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Отже, умовою відповідальності продавця за недоліки товару є виникнення цих недоліків до моменту передання товару покупцеві. Залежність настання відповідальності продавця від моменту виникнення недоліків пояснюється тим, що за загальним правилом, встановленим частиною першою статті 668 ЦК України, до моменту передання товару ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару несе продавець. При виявленні недоліків товару після переходу до покупця ризику його випадкового знищення або випадкового пошкодження саме на нього покладається обов`язок доведення того, що недоліки виникли до передання йому товару. Згідно з частиною другою статті 679 ЦК України, якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили. За змістом наведеної правової норми у випадку існування гарантії щодо якості товару обов`язок доведення обставин, що звільняють продавця від відповідальності, покладається на нього. Визначення поняття гарантії якості товару міститься у частині першій статті 675 ЦК України, якою передбачено, що товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Під гарантією якості товару слід розуміти ручання продавця про відсутність у товарі в момент його передачі або в інший момент, встановлений у договорі, недоліків по якості товару, що знижують його вартість або не дозволяють використовувати відповідно до мети, передбаченої договором. За загальним правилом, товар повинен відповідати вимогам по якості у момент його передачі від продавця до покупця. Це означає, що наслідки, які встановлені законодавством, зокрема вищенаведеними частиною другою статті 678\~ЦК України та частиною першою статті\~\~8 Закону України «Про захист прав споживачів», при реалізації продавцем неякісної продукції настають у випадку, коли недоліки товару мали місце на час його передання покупцеві, але не були і не могли бути виявлені останнім у момент передання. Тобто вказані недоліки стосуються експлуатаційних (споживчих) властивостей товару і не пов`язані з його механічним пошкодженням, які можна виявити шляхом візуального огляду. Зазначене узгоджується також з положеннями пункту 18 Порядку гарантійного ремонту (обслуговування) або гарантійної заміни технічно складних побутових товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2002 року № 506, згідно з яким на гарантійне обслуговування приймається товар за наявності експлуатаційних документів, пломб виробника або виконавця на товарі, якщо це передбачено експлуатаційним документом, відсутності пошкоджень товару, які могли викликати несправність, за умови дотримання вимог експлуатаційного документа щодо правил зберігання, введення в експлуатацію та використання товару за призначенням. У разі виходу товару з ладу з вини споживача (невиконання правил експлуатації), відсутності передбачених експлуатаційними документами пломб, гарантійного талона споживач втрачає право на гарантійне обслуговування. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку про те, що встановлений частиною другою статті 679\~ЦК України обов`язок продавця довести факт виникнення недоліків товару після його передання покупцеві (якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару) покладається на нього у випадку, коли такі недоліки не є очевидними, оскільки в такому випадку покупець має можливість виявити ці недоліки і відмовитися від укладення договору або укласти його на інших умовах. Якщо ж покупець, маючи реальну можливість оглянути товар і виявити у ньому очевидні дефекти, не скористався цим правом до передання йому товару, а виявив їх після такого передання, то тягар доведення відповідно до частини першої статті 679\~ЦК України покладається на нього. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2018 року у справі № 215/46/16-ц. Клопотань про призначення експертизи учасниками судового провадження не було заявлено. За положеннями статей 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмету позову з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. У суді позивач та його представник пояснили, що [PERSON] не побачив механічних пошкоджень одразу, так як вони проявились через деякий час після початку роботи телевізора у нього вдома. Між тим, недоліки, які виявив позивач у придбаному ним телевізорі, були очевидними і полягали в механічних пошкодженнях, а саме: пошкодженні дисплею. У позивача не було об`єктивних перешкод для належного огляду товару перед його отриманням у магазині та виявлення вказаних недоліків. Досліджені судом відеозаписи з камер спостереження в магазині підтверджують факт, що продавець в присутності [PERSON] вмикав телевізор та робив його налаштування, але не свідчать про доведеність тверджень позивача про пошкодження телевізору продавцем [PERSON] при його пакуванні. За обставинами справи, недоліки були виявлені позивачем після передання йому телевізору і транспортування його власними силами до місця свого проживання. Інших доказів вини відповідача в пошкоджені телевізору позивачем суду не надано. Враховуючи, що рішення не може ґрунтуватися на припущеннях, а докази, надані позивачем, не доводять обставин, на які він посилався як на підставу позову, суд приходить до висновку, про відсутність підстав для задоволення позову. Відповідно до ч. 6 ст.141 ЦПК України судові витрати підлягають компенсації за рахунок держави, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: dismissed