Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-18 00:00:00

24 травня 2019 року з Деснянського районного суду міста Києва до Нововодолазького районного суду Харківської області надійшла позовна заява ТОВ «ФК «ГРУП ФАКТОР» до [PERSON] «Про відшкодування шкоди в порядку регресу», яка зареєстрована під вхідним № 2472/19-вх., з якої вбачається, що 18.01.2016\~року о\~00\~годині 05\~хвилин у\~місті Києві\~по вулиці\~Кіото (Жукова)\~сталася дорожньо\~ транспортна\~пригода (ДТП)\~за участю\~транспортних засобів\~«ГАЗ 322132»,\~державний номер\~ [NUMBER] ,\~що під\~керуванням [PERSON] \~та автомобіля\~марки «Мазда\~З»,\~державний номер\~ [NUMBER] ,\~що належить\~ [PERSON] \~під керуванням\~ [PERSON] .\~Відповідно до\~постанови Деснянського\~районного суду\~міста Києва\~від 10.02.2016\~року по\~адміністративній справі\~№754/1443/16-п\~винним у\~вчиненні правопорушення,\~передбаченого статтями\~124\~та 130\~Кодексу України\~про адміністративні\~правопорушення визнано\~ [PERSON] .\~Згідно полісу\~№ АЕ-6154855\~обов`язкового страхування\~цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів,\~укладеного в\~ПрАТ «Київський\~страховий дім»\~відповідальність власника\~транспортного засобу\~«ГАЗ 322132»,\~державний номер\~ [NUMBER] \~було застраховано.\~18.01.2016\~року [PERSON] \~повідомив Страховика\~про вказану\~вище подію.\~Відповідно до\~калькуляції від\~22.01.2016\~року вартість\~відновленого ремонту\~автомобіля «Мазда\~З»,\~державний номер\~ [NUMBER] \~становить 25\~882,16\~гривень.\~15.03.2016\~року [PERSON] \~подала заяву\~про виплату\~страхового відшкодування\~в розмірі\~24\~000,00\~гривень.\~18.03.2016\~року на\~підставі вищевказаних\~документів,\~страхового акту\~№ 712-\~4545\~/1\~та наказу\~№ 712-4545/1/1\~від 16.03.2016\~року страховик\~здійснив виплату\~страхового відшкодування в\~розмірі 23000,00\~гривень.\~Вказане зобов`язання\~ [PERSON] ,\~як водій\~транспортного засобу\~причетного до\~ДТП не\~виконав,\~наслідком чого\~стало неповідомлення\~Страховика про\~дорожньо-транспортну\~пригоду,\~яка мала\~місце,\~що є\~порушенням підпункту\~33.1.4\~пункту 33.1\~статті 33\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів».\~Відповідно до\~Постанови Деснянського\~районного суду\~міста Києва\~від 10.02.2016\~року [PERSON] \~керував транспортним\~засобом у\~стані алкогольного\~сп`яніння.Відповідно до Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування отримав право подання регресу, позову до [PERSON] . В свою чергу, 09.08.2018 року між ПрАТ «Київський страховий дім» та ТОВ «ФК «ГРУП ФАКТОР» було укладено договір про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги, за яким первісний кредитор 09.08.2018 року відступив шляхом продажу новому кредитору права вимоги, зокрема на отримання відшкодування шкоди, в порядку регресу, по вказаній вище дорожньо-транспортній пригоді. Тому просили стягнути з відповідача на користь їх користь шкоду завдану дорожньо - транспортною пригодою в порядку регресу в розмірі 23000,00 гривень та судові витрати (а. с. 1 4). Представник позивача Король П. В., що діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, однак надав заяву, зареєстровану під вхідним № ЕП-827/19-вх від 21.08.2019 року, з проханням справу розглянути за його відсутності, зазначивши, що позов підтримує в повному обсязі й просить його задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення (а. с. 66, 67). Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав. Відповідно до змісту частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у позивача свідчить її відповідна заява, долучена до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання нею особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у її відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечувала позивач. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Судом встановлено, що 18.01.2016\~року о\~00\~годині 05\~хвилин [PERSON] ,\~керуючи автомобілем\~марки ГАЗ\~ [NUMBER] \~державний знак\~ [NUMBER] \~на перехресті\~вулиці Жукова\~вулиці Кіото\~в місті\~Києві,\~порушив пункти\~2.5\~та 13.1\~Правил дорожнього\~руху України,\~не вибрав\~безпечної швидкості\~руху,\~не врахував\~дорожню обстановку,\~не дотримався\~безпечної дистанції,\~в результаті\~чого здійснив\~зіткнення з\~автомобілем марки\~Мазда державний\~знак [NUMBER] \~під керуванням\~водій [PERSON] ,\~що призвело\~до пошкодження\~транспортних засобів,\~при цьому\~ [PERSON] \~від проходження\~відповідно до\~встановленого порядку\~огляду на\~стан алкогольного\~сп`яніння\~відмовився,\~чим вчинив\~правопорушення,\~передбачені статтями\~124\~частиною 1\~статті 130\~Кодексу України\~про адміністративні\~правопорушення.За вчинення зазначених правопорушень постановою Деснянського районного суду міста Києва [PERSON] було визнано винним та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в сумі 3400,00 гривень (а. с. 11). 18.01.2016 року [PERSON] повідомив ПрАТ «Київський страховий дім» про подію, що може бути страховою, про те, що 17.01.2016 року о 24.00 годині у місті Києві на вулиці Жукова керуючи автомобілем марки Мазда державний знак [NUMBER] , рухаючись в своїй полосі, під час зупинки на світлофорі почув удар в задню частину автомобіля (а. с. 12 - 13). Згідно полісу № АЕ-6154855 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, укладеного в ПрАТ «Київський страховий дім» відповідальність власника транспортного засобу «ГАЗ 322132», державний номер [NUMBER] було застраховано (а. с. 5 - 6). 18.01.2019 року інспектором роти 4 батальйону УПС МВС у місті Києві [PERSON] складено довідку № 84334203 про дорожньо транспортну подію, яка склалась 18.01.2019 року о 00.05 годин, учасниками якого є автомобіль марки «ГАЗ 322132», державний номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] та автомобіль марки «Мазда» державний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] (а. с. 7 8, 9- 10). Згідно акту огляду транспортного засобу від 18.01.2016 року та ремонтної калькуляції № 712-4545 від 22.01.2016 року загальна сума вирахувань автомобіля марки «Мазда З» державний знак [NUMBER] становить 25882,16 гривень (а. с. 15 17). 15.03.2016 року [PERSON] звернулась до ПрАТ «Київський страховий дім» із заявою про виплату страхового відшкодування у зв`язку із заподіянням її автомобілю марки «Мазда» державний знак [NUMBER] шкоди у результаті ДТП, яке мало місце 18.01.2016 року по [ADDRESS] в [ADDRESS] Києві з вини [PERSON] (а. с. 18). Згідно наказу № 712-4545/1 від 16.03.2016 року ПрАТ «Київський страховий дім» [PERSON] нарахована сума страхового відшкодування у розмірі 23000 гривень (а. с. 20). Відповідно до платіжного доручення № 11019 від 18.03.2016 року [PERSON] перерахована сума страхового відшкодування згідно наказу № 712-4545/1 від 16.03.2016 року в розмірі 23000 гривень (а. с. 22). Як убачається з договору про відступлення (купівлі продажу) вимоги від 09.08.2018 року, укладеної між ПрАТ\~«Київський страховий\~дім» та\~ТОВ «ФК\~«ГРУП ФАКТОР»,\~первісний кредитор\~09.08.2018\~року відступив\~шляхом продажу\~новому кредитору\~права вимоги,\~зокрема на\~отримання відшкодування\~шкоди,\~в порядку\~регресу,\~по дорожньо-транспортній\~пригоді,\~яка сталася\~з вини\~ [PERSON] (а. с. 23 - 24). 09.08.2018 року на адресу [PERSON] була надіслана вимога повідомлення про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу в сумі 2300,00 гривень, в якій повідомлено, що страховик здійснив виплату страхового відшкодування в розмірі 2300,00 гривень та запропонував [PERSON] сплатити зазначену суму (а. с. 25). Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Відповідно до пункту 1 статті 9 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик зобов`язаний провесні виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування в межах ліміту відповідальності страховика. Положення Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено права та обов`язки страховика та страхувальника. Згідно з положенням пункту 9.1 статті 9 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховик зобов`язаний здійснити виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування в межах страхової суми. Відповідно до підпункту 33.1.4 пункту 33.1 статті 33 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачено, що у разі настання дорожньо-транспортної пригоди, яка може бути підставою для здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати), водій транспортного засобу, причетний до такої пригоди, зобов`язаний, зокрема невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня настання дорожньо-транспортної пригоди, письмово надати страховику, з яким укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ), повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду встановленого МТСБУ зразка, а також відомості про місцезнаходження свого транспортного засобу та пошкодженого майна, контактний телефон та свою адресу. Відповідно до пункту г) підпункту 38.1,1 пункту 38.1 статті 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування мас право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо- транспортну пригоду, зокрема, якщо вій не повідомив страховика у строки і за умов, визначених у підпункті 33.1.2 пункту 33.1 статті 33 цього Закону. Згідно підпункту в) підпункту 38.1.1 пункту 38. статті 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик після виплати страхового відшкодування має право подати рсгресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди чи відмовився від проходження відповідно до встановленого порядку огляду щодо стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, або вжив алкоголь, наркотики чи лікарські препарати, виготовлені на їх основі (крім тих, що входять до офіційно затвердженого складу аптечки або призначені медичним працівником). Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 512 Цивільного кодексу України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). В силу положень статті 514 Цивільного кодексу України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом (частина 1 статті 516 Цивільного кодексу України). При цьому, заміна кредитора не допускається у зобов`язаннях, нерозривно пов`язаних з особою кредитора, зокрема у зобов`язаннях про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю (частина 1 статті 515 Цивільного кодексу України). Умови договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, оформленого страховим полісом, не містять будь-яких обмежень стосовно можливості відступлення прав вимоги за таким договором новому кредиторові. У зв`язку із укладенням договору про відступлення (купівлі продажу) від 09.08.2018 року, укладеної між ПрАТ «Київський страховий дім» та ТОВ «ФК «ГРУП ФАКТОР», первісний кредитор 09.08.2018 року відступив шляхом продажу новому кредитору права вимоги, зокрема на отримання відшкодування шкоди, в порядку регресу, по дорожньо-транспортній пригоді, яка сталася з вини [PERSON] , а тому кредитором у зобов`язанні відповідача є позивач ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ГРУП ФАКТОР». Ухвалюючи рішення та повністю задовольняючи позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ГРУП ФАКТОР» до [PERSON] «Про відшкодування шкоди в порядку регресу», суд вважає за необхідне вирішити згідно підпункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України питання про розподіл між сторонами по справі судових витрат. Так, відповідно до вимог частини 1 та 2 статті 141 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тоді як інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приписи частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України передбачають, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.11.2011 року (із змінами та доповненнями), який встановлює правові засади справляння, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та його повернення. Положеннями статті 1 зазначеного Закону визначено, що судовий збір це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Згідно із абзацом 1 частини 1 статті 3 вказаного вище нормативно-правового акту, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством України. Відповідно до змісту частини 1 й підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Із зазначеним позовом ТОВ «Фінансова компанія «Груп Фактор» звернулось до суду у 2019 році. Прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2019 року встановлений в розмірі 1921 гривень відповідно до змісту статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2019 рік № 2629-VIII від 23.11.2018 року. Таким чином, з огляду на наведені норми закону, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог Моторного (транспортного) страхового бюро України та можливість задоволення його позову повністю шляхом стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача шкоду завдану дорожньо транспортною пригодою в порядку регресу в розмірі 23\~000,00 гривень та понесених судових витрат в сумі 1921,00 гривень. Окрім того, ухвалюючи рішення, суд також вважає за необхідне звернути увагу учасників справи на те, що пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції Закону № 540-ІХ від 30.03.2020 року, який набрав чинності з 02.04.2020 року), визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 354 цього Кодексу (строк на апеляційне оскарження), продовжуються на строк дії такого карантину. На підставі викладеного,

Outcome: approved