Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-03 00:00:00

26 березня 2019 року позивач [PERSON] звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить визнати відповідача [PERSON] таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування своїх вимог позивач посилалась на те, що вона є головним квартиронаймачем квартири [ADDRESS] . У даній квартирі, окрім неї, зареєстровані проживаючими її мати [PERSON] та її рідний брат [PERSON] Квартира є неприватизованою та належить територіальній громаді м . Жовті Води. В жовтні 2009 року [PERSON] забрав свої речі та добровільно покинув квартиру, виїхавши за межі міста. Із зазначеного часу відповідач не проживає у спірній квартирі, не користується нею, як житловою площею, витрати по її утриманню не несе, комунальні послуги не сплачує, квартирою не цікавиться, ніякого майна відповідача в квартирі немає. Фактично його реєстрація за даною адресою носить суто формальний характер. Реєстрація відповідача в квартирі створює їй перешкоди по її утриманню, зокрема у оформленні субсидії. Також, в подальшому вона має намір приватизувати зазначену вище квартиру, але реєстрація в ній відповідача може стати цьому на заваді, що змусило її звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 05 квітня 2019 року було вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Від відповідача, у визначений ухвалою про відкриття провадження по справі строк, відзиву на позов до суду не надходило. Представник третьої особи територіальної громади м. Жовті Води в особі Жовтоводської міської ради Башта В.П. у своєму клопотанні просила розглянути справу за наявними у ній документами та прийняти відповідне рішення. Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про слухання справи у спосіб передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає, що є передбачені ст.ст. 280,281 ЦПК України підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що квартира за адресою: [ADDRESS] . є неприватизованою та перебуває у власності територіальної громади м. Жовті Води. Відповідно до витягу з рішення виконавчого комітету Жовтоводської міської ради від 20 вересня 2018 року №347 було змінено умови договору найму житлового приміщення, уклавши договір найму з [PERSON] , замість колишнього наймача [PERSON] . (а.с.6) Таким чином, позивачка [PERSON] є головним квартиронаймачем спірної квартири. Як вбачається з довідки про склад сім`ї за №1/1-1175, виданої відділом ведення реєстру територіальної громади Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради у спірній квартирі окрім позивача [PERSON] , зареєстровані проживаючими її мати [PERSON] , [INFO] та брат [PERSON] , [INFO] . /а.с.9-11/ Відповідно до акту про непроживання особи за місцем реєстрації від 19 березня 2019 року, підписаного сусідами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , останні засвідчили, що [PERSON] , [INFO] , фактично не проживає за адресою: [ADDRESS] , з жовтня 2009 року (а.с. 9) Відповідно до ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. Відповідно до ст.ст. 71, 72 Житлового кодексу України наймач, або члени його сім`ї можуть бути визнані судом такими, що втратили право користування жилим приміщення при умові, що вони не проживають в ньому без поважних причин більше шести місяців. Згідно з нормами ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття. Із роз`яснень, викладених в п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року №2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» слідує, що відповідно до ст.107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це. В даному випадку суд обґрунтовано вважає, що відповідач добровільно більш ніж понад 6 місяців залишила вищезазначену квартиру і не проживає в ній без поважних причин, що підтверджується наявними в матеріалах справи і дослідженими судом доказами. Враховуючи наведене, оцінюючи надані по справі докази та встановлені обставини в їх сукупності, суд вважає за необхідне позов [PERSON] задовольнити, визнавши [PERSON] таким, що втратив право користування жилим приміщенням квартири [ADDRESS] . При цьому, суд враховує, що обставин, які б свідчили, що позивач та/або будь-які інші особи коли-небудь перешкоджали відповідачу в користуванні квартирою, та/або що з цього питання відповідач зверталася до суду або до правоохоронних органів (до звернення позивачів до суду із даним позовом) судом не встановлено. Крім того, судом не встановлено обставин, які б свідчили, що відповідно до пунктів 1-7 ст.71 ЖК України за відповідачем зберігається спірне жиле приміщення понад одного року. Відповідно до ст. 7 Закону України від 11 грудня 2003 року «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в України» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється зокрема на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Питання про стягнення з відповідача на її користь судового збору позивачем не ставилось. На підставі викладеного,

Outcome: approved