Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-05 00:00:00

24.11.2017 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа: Фастівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Київській області про оспорювання батьківства, мотивуючи вимоги тим, що з відповідачем по справі він перебував у зареєстрованому шлюбі, від подружнього життя мають доньку [PERSON], [INFO], він був записаний батьком дитини. Однак спільне подружнє життя з відповідачкою не склалося, тому шлюб був розірваний. В період подружнього життя у позивача виникли сумніви відносно того, що він не являється батьком дитини, оскільки донька не схожа на нього та його рідню. В даний час у нього виникли обґрунтовані сумніви в тому, що він не є біологічним батьком дитини так, як недавно він довідався від знайомих про те, що мати відповідачки говорила їм, що дитина не від нього і він не є батьком дитини. Тому у позивача є сумніви в тому чи являється він біологічним батьком дитини, які бажає підтвердити проведенням генетичного дослідження. На підставі викладеного просив зобов'язатиФастівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Київській області виключити відомості про батьківство [PERSON], [INFO], уродженця м. Фастова Київської області, громадянина України, з актового запису №146 від 05.04.2006 року про народження [INFO] [PERSON], зробленого відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області в Книзі реєстрації народжень. Позивач в судове засідання не з'явився, повідомлений вчасно та належним чином, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позовну заяву не надіслала. Третя особа в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, через канцелярію суду надали заяву про розгляду справи за їх відсутність, заперечень проти позову не має. В порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 6 СК України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років. Судом встановлено, що 04 листопада 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], про що зроблений відповідний актовий запис № 420 /а.с.4/. Від спільного подружнього життя сторони мають малолітню дочку [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 05.04.2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київської області. Батьками дитини у свідоцтві зазначені [PERSON] та [PERSON] /а.с.6/. 19 грудня 2006 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] був розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу /а.с.5/. Згідно з наявної в матеріалах справи копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, записана [PERSON], [INFO], місце народження: Україна, Київська область, м. Фастів. Вказані відомості про батька: [PERSON], громадянин України, українець; про матір: [PERSON], громадянка України, українка /а.с.8/. Відповідно до довідки виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області №1693 від 21.11.2017 року, [PERSON] проживає в [ADDRESS] без реєстрації /а.с.9/. Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р. №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України» судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК, - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Позивач стверджує, що в нього існують сумніви щодо кровного споріднення з дитиною [PERSON], [INFO]. У відповідності до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Так, 11 грудня 2017 року ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області, за клопотанням позивача у даній справі було призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої було доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Витрати по проведенню експертизи покладено на позивача. Однак, 27 березня 2018 року вищевказана ухвала була повернута до суду без виконання у зв'язку із тим, що в призначені дати [PERSON], з дитиною - [PERSON], на відбір зразків крові не з'явилась. Відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Під час розгляду справи про встановлення батьківства суд повинен враховувати роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, викладені в п. 9 Постанови від 15 травня 2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», де зазначено, що у разі, коли ухилення сторони у справі щодо визнання батьківства від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до ст. 146 ЦПК України може визнати факт, для з'ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (залежно від того, хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза). Суд вважає доведеним, що не спростовано і самим відповідачем, що [PERSON] не являється біологічним батьком [PERSON], оскільки відповідач ухиляється від проведення судово-генетичної експертизи на встановлення батьківства з невідомих суду причин. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Відповідно до ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження. Суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача про виключення відомостей з Актового запису № 146 про народження дитини [PERSON] відомостей про його батьківство. Враховуючи зазначене, відповідно до Сімейного кодексу України та

Outcome: approved