Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-12 00:00:00

26.02.2018 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Будичанської сільської ради Чуднівського району Житомирської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, мотивуючи свої вимоги тим, що після смерті [PERSON], яка померла 18.05.2015 року, відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на житловий будинок, розташований за адресою: вул. Будьонного (Саківська), буд. 38, с. Будичани, Чуднівського району Житомирської області, загальною площею 46,1 м?, житловою площею 33,0 м?. Інших спадкоємців, які претендують на спадкове майно не має. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є спадкоємцем за заповітом, однак не може оформити своїх спадкових прав після смерті спадкодавця, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на нерухоме майно. Позивач звернулася із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом до нотаріальної контори, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів на нерухоме майно. Позивач у підготовче судове засідання не зявилась, від представника позивача - [PERSON] до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, у якій вона одночасно зазначила, що позов підтримує у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач Будичанська сільська рада Чуднівського району Житомирської області не забезпечила участь свого представника у підготовчому судовому засіданні, до суду надійшла заява за підписом сільського голови [PERSON], згідно якої Будичанська сільська рада Чуднівського району Житомирської області позов визнає і просить розглядати справу без участі представника сільської ради. На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст. ст. 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №2\~від 12.06.2009\~року «Про\~застосування норм\~цивільного процесуального\~законодавства при\~розгляді справ\~у суді\~першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без зясування і дослідження інших обставин справи. Суд дійшов обґрунтованого висновку, що визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів сторін чи інших осіб. Враховуючи визнання відповідачем позовних вимог, суд задовольняє позов в повному обсязі. На підставі наведеного вище та

Outcome: approved