Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-06 00:00:00

25.10.2017 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, згідно з якою позивач просить суд: стягнути на користь ПАТ «Київенерго» з [PERSON] , мешкає за адресою: [ADDRESS] : - 51418,95 грн. за надані послуги з центрального опалення; - 6 759,37 грн. за постачання гарячої води;, - 11 821,69 грн. 3% річних та інфляційну складову боргу, - 1600,00 грн. судового збору. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач обґрунтовував тим, що він є обов`язковим виконавцем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання для житлових будинків комунальної форми власності. Відповідач [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є споживачем послуг з централізованого опалення та гарячої води, яку постачає позивач. Разом з тим, відповідач в повному обсязі не оплачує надані позивачем послуги, внаслідок чого у останнього утворилась заборгованість, яка станом на 01.05.2017р. становить 58 178,32 грн. Крім того, позивач з посилання на вимоги ч. 2 ст. 625 ЦК України зазначає, що сума боргу за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води з урахуванням індексу інфляції та 3% становить 70 000,01 грн. Відповідач в добровільному порядку заборгованість не погашає, через що позивач звернувся до суду із вказаним позовом. За вказаних обставин, а також зв`язку з виникненням у відповідача заборгованості за договором, яку він в добровільному порядку не сплачує, позивач звернувся до суду з цим позовом, який просить задовольнити в повному обсязі. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м.Києва Рибака М.А. від 29.01.2018 року було відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд даної справи в порядку загального провадження. 13.04.2018 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій відповідач просив відмовити в повному обсязі в задоволенні позову ПАТ «Київенерго» та зазначено, що позивачем не надано договору укладеного безпосереднього з [PERSON] , який жодним чином не ухилявся від відмовлявся від його підписання. Зазначено, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником квартири за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] та ПАТ «Закритий не диверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «АМАРОК». 13.04.2018 року до суду надійшов зустрічний позов відповідача про визнання незаконними дії ПАТ «Київенерго» з нарахування [PERSON] заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачнення гарячої води за період з жовтня 2014 по жовтень 2017 роки. Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 06.01.2018 року прийнято зустрічний позов [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання дій незаконними та об`єднано в одне провадження із вказаним первісним позовом. Згідно з розпорядженням керівника апарату Шевченківського районного суду м.Києва щодо повторного автоматичного розподілу судової справи №01-08-62 від 31.01.2019 року та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 04.02.2019 року вказану цивільну справу передано в провадження судді Пономаренко Н.В., яка своєю ухвалою від 04.02.2019 року прийняла справу до розгляду та призначила у справі підготовче засідання. Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 05.03.2019 року замінено первісного позивача Публічне акціонерне товариство «Київенерго» на його правонаступника Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води. Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 05.03.2019 року провадження у справі за зустрічним позовом [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про визнання дій незаконними закрито на підставі п.7 ч.1 ст. 255 ЦПК України. Ухвалою і Шевченківського районного суду міста Києва від 05.03.2019 року провадження у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, до 03 липня 2019 року - зупинено, а саме на шестимісячний строк з часу відкриття спадщини для прийняття спадкоємцями спадщини та залучення їх до участі у справі. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 04.07.2019 року поновлено провадження у справі за позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, до 03 липня 2019 року, а саме на шестимісячний строк з часу відкриття спадщини для прийняття спадкоємцями спадщини та залучення їх до участі у справі. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 19.01.2021 року залучено до участі у цивільній справі № 761/38507/17 за позовом Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, замість відповідача [PERSON] , його правонаступників - [PERSON] , [PERSON] в своїх інтересах та в інтересах неповнолітних дітей [PERSON] , [PERSON] . Представник позивача в судому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просила задовольнити. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Кірсік С.В. заперечувала проти задоволення позову. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не сповістила. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №117281929, власниками квартири за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] та ПАТ «Закритий не диверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «АМАРОК», розмір часток Ѕ. Згідно п. 5) ч. 1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Відповідно до ст. 6 цього Закону учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: споживачі (індивідуальні та колективні); управитель; виконавці комунальних послуг. Виконавцями комунальних послуг є: послуг з постачання та розподілу природного газу - постачальник, який на підставі ліцензії провадить діяльність із постачання природного газу, та оператор газорозподільної системи, до якої приєднані об`єкти газоспоживання споживача; послуг з постачання та розподілу електричної енергії - енергопостачальник або інший суб`єкт, визначений законом; послуг з постачання теплової енергії - теплопостачальна організація; послуг з постачання гарячої води - суб`єкт господарювання, який є власником (або володіє і користується на інших законних підставах) теплової, тепловикористальної або теплогенеруючої установки, за допомогою якої виробляє гарячу воду, якщо споживачами не визначено іншого постачальника гарячої води; послуг з централізованого водопостачання - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання; послуг з централізованого водовідведення - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водовідведення; послуг з поводження з побутовими відходами - суб`єкт господарювання, визначений виконавцем послуг з вивезення побутових відходів у встановленому законодавством порядку. Відносини між учасниками правовідносин в сфері надання житлово-комунальних послуг, зокрема, в частині надання послуг з центрального опалення врегульовано нормами Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та положеннями Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою КМУ від 21 липня 2005р. № 630. Відповідно до п. 11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодних та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі по тексту - Правила) у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживач, який не має квартирних засобів обліку, оплачує послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями усіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загально будинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. Відповідно до п. 18, 21, 30 Правил, розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк. У разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання, з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалювальної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та додатково за перевищення розрахункової потужності приладів опалення (радіаторів) згідно з законодавством. Споживач зобов`язаний: 1) оплачувати послуги в установлені договором строки; 2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору; 3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу; 5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі; 6) виконувати інші обов`язки відповідно до законодавства. Згідно із 5) ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , відповідач [PERSON] помер [INFO] ( а.с.75). Згідно відповіді на запит №13/01-16 від 14.01.2020 Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Верпоської О.В., вбачається, що заведено спадкову справу №2/2019 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , спадкоємцями, що прийняли спадщину є: - мати померлого - [PERSON] , [INFO] ; - дочка померлого - [PERSON] , [INFO] ; - дочка померлого - [PERSON] , [INFO] ; - дружина померлого - [PERSON] , [INFO] . Вимоги ст.1216 ЦК України передбачають, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). В свою чергу, положеннями ст.1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Згідно ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців. Відповідно до вимог ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 2 ст. 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. За змістом ст.ст. 76, 77 ЦПК України, суд встановлює наявність або відсутність обставин, котрими обґрунтовують свої вимоги і заперечення сторони, на підставі доказів, які містять інформацію щодо предмета доказування. Також, згідно роз`яснень, які містяться в п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Так, позивачем не доведено та не надано належних і допустимих доказів, щодо державної реєстрації квартира за адресою: [ADDRESS] , як спадкове майно спадкоємцями [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в порядку ст. 1297 ЦК України, а отже і доказів виникнення у них права власності на вказану квартиру і відповідно обов`язок оплати за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води відсутній, а тому відсутні підстави для застосування положення ст. 1282 ЦК України, внаслідок недоведеності. Крім того, згідно ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Таким чином, позивачем, не надано доказів виконання вимог ст. 1281 ЦК України, щодо пред`явлення вимоги про сплату боргу до спадкоємців. Враховуючи, обов`язок сплати заборгованості відповідачем не доведена і тому не підлягає задоволенню і вимоги позивача про стягнення 3% річних та інфляційну складову боргу згідно ч. 2 ст. 625 ЦК Уркаїни. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, враховуючи, що обставини на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що такі вимоги задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed