Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-09 00:00:00

25 січня 2019 року заявник [PERSON] , що зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , звернулась до суду із вказаною заявою та просить ухвалити рішення, яким визнати [PERSON] , [INFO] , уродженця с. Хоружівка, Недригайлівського району Сумської області, жителя[ADDRESS] , недієздатним, а її, [PERSON] , [INFO] , призначити над ним опікуном. В обгрунтування заяви вказує, що її брат, [PERSON] , має захворювання, пов`язане з психічними розладами здоров`я, у зв`язку з цим має ІІ групу інвалідності безстроково, перебуває на обліку у лікаря-психіатра, і по своєму психічному стану не може розуміти значення своїх дій і керувати ними, та потребує стороннього догляду, який вона здійснює, проживаючи разом з братом. Згідно довідки Недригайлівської ЦРЛ [PERSON] виявляє медичні критерії щодо визнання його недієздатним та встановлення над ним опіки. Весь цей час заявник опікується братом. Матеріально вона забезпечена, має нормальні житлово-побутові умови. За місцем проживання характеризується позитивно, до кримінальної відповідальності не притягувалася, в розшуку не перебуває, стан її здоров`я задовільний і вона може бути опікуном. Разом з братом, [PERSON] , проживають однією сім`єю в селищі [ADDRESS], в будинку , де маються всі необхідні умови для проживання. Орган опіки та піклування Недригайлівської селищної ради Недригайлівського району Сумської області вважає за доцільне і своїм письмовим поданням рекомендує призначити заявника, [PERSON] , опікуном над своїм братом, [PERSON] , [INFO] , у разі визнання його судом недієздатним. У судове засідання заявник [PERSON] не прибула, подала до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити (а.с.62). Представник органу опіки та піклування Недригайлівської селищної ради Недригайлівського району Сумської області, заінтересованої особи по справі, у судове засідання не прибув, подав до суду письмову заяву про розгляд справи без участі представника, проти заявлених вимог [PERSON] не заперечує (а.с.63). Справу розглянуто у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено, що висновком судово-психіатричного експерта № 107 від 11.03.2019, підтверджується, що [PERSON] , [INFO] , уродженець села Хоружівка, Недригайлівського району Сумської області, житель [ADDRESS], страждає хронічним захворюванням у формі шизофренії параноїдної форми, безперервний перебіг зі стабільним дефектом. За своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Потребує опіки (а.с.42-44). Частиною третьою статті 296 ЦПК України передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. До членів сім`ї фізичної особи відповідно до статті 3 Сімейного Кодексу України належать особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Це, зокрема, чоловік (жінка), діти, батьки, непрацездатні особи, які перебувають на утриманні, інші родичі, які проживають з даною особою і ведуть спільне господарство. Згідно ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного стійкого психічного розладу нездатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Встановлення хронічної хвороби, недоумства, іншого важкого захворювання, що спричинили стійкий розлад психіки, згідно законодавства, зокрема ЦПК України, належать до компетенції відповідних медичних закладів, тому стаття 298 ЦПК України передбачає, що суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» від 28 березня 1972 (з останніми змінами 25 травня 1998 року) зазначено, що даними про психічну хворобу можуть бути довідки про стан здоров`я, виписки з історії хвороби й інші документи, видані лікувально-профілактичними установами. Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне визнати [PERSON] недієздатним. Відповідно до ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно статті 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових та майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Згідно статті 58 ЦК України опіка встановлюється над фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Згідно статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Відповідно до ч. 2 ст. 63 ЦК України, опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Згідно ч. 4 ст. 63 ЦК України, опікун призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна. Відповідно до п. 3.1 Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом № 34/166/131/88 від 25.05.1999 року, при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Заявник, [PERSON] , рідна сестра [PERSON] , звернулась до виконавчого комітету Недригайлівської селищної ради Недригайлівського району Сумської області, як до органу опіки та піклування, із заявою про призначення її опікуном над її недієздатним братом, [PERSON] . Вказану заяву виконавчим комітетом Недригайлівської селищної ради Недригайлівського району Сумської області було розглянуто та прийнято рішення про доцільність призначення [PERSON] опікуном над [PERSON] у разі визнання останнього недієздатним, що підтверджується поданням органу опіки та піклування (а.с.61). Отже судом встановлено, що заявник [PERSON] є близьким родичем, а саме рідною сестрою [PERSON] , що підтверджується наданими суду копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.5), копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.10) та копією рішення Недригайлівського районного суду Сумської області від 23.06.2016 про розірвання шлюбу заявника (а.с.6). Крім того, орган опіки та піклування у своєму поданні вважає за доцільне призначити [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] .. Перешкод, зазначених у ст. 64 ЦК України, для призначення [PERSON] опікуном над недієздатною особою не встановлено, тому суд вважає за можливе призначити [PERSON] , [INFO] , уродженку с. Хоружівка, Недригайлівського району Сумської області, жительку [ADDRESS] , опікуном над недієздатним братом, [PERSON] , [INFO] . Згідно частини шостої статті 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті (ч. 7 ст. 300 ЦПК України). Згідно частини другої статті 299 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, слід віднести на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved