Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-11 00:00:00

24.07.2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Третя Миколаївська державна нотаріальна контора Миколаївської області Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, в якій просив визнати за ним - [PERSON] право власності на 11/100 частки у домоволодінні, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та складається з : приміщення 6-1, 6-2, 6-3, 6-4, 6-5 в літ. В-1 житлова площа 19,3 кв.м., загальна площа 32,4 кв.м., воріт №4, замощення №ІІ у спільному користуванні. Свої вимоги мотивували тим, що після смерті його матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , відкрилась спадщина у вигляді нерухомого (частки домоволодіння) за адресою реєстрацції місця його проживання: [ADDRESS] . Він звернувся до нотаріуса Третьої державної нотаріальної контори Миколаївської області з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за законом на частку домоволодіння, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено, у зв`язку з неможливістю визначення складу спадкового майна, а також у зв`язку з відсутністю оригіналу документу, що підтверджує право власності на нерухоме майно. Ухвалою судді від 05.08.2020 року провадження по даній справі було відкрито та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 22.09.2020 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні. Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, надали до суду письмову заяву про можливість розгляду справи без їх участі, заявлені позовні вимоги підтримали і просили їх задовольнити. В судове засідання відповідачі не з`явились, надали до суду письмові заяви про можливість розгляду справи без їх участі, заявлені позовні вимоги визнають і не заперечують проти їх задоволення. Третя особа, без самостійних вимог - в судове засідання не з`явився, надали до суду письмову заяву про можливість розгляду справи без їх участі, заявлені позовні вимоги визнають і не заперечують проти їх задоволення. Враховуючи, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що на підставі рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 20.07.2006 року справа №2-3184 [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності належало 10/100 часток домоволодіння [ADDRESS] . Зазначене право власності було зареєстровано Миколаївським міжміським бюро технічної інвентаризації 08.08.2006 року, з відміткою про реєстрацію цього ж самого будинку за адресою [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла, про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане Миколаївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області від 11.03.2019 року. 25.10.2019 КП ММБТІ було виготовлено на ім`я [PERSON] технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . 17.07.2020 року КП ММБТІ у відповідності до Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово - комунального господарства України № від 18.06.2007 року, здійснено технічну інвентаризацію та обстеження об`єктів нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Акту обстеження у володінні та користуванні померлої [PERSON] знаходилося наступне нерухоме майно: в частині житлового літ. В-1 приміщення 6-1, 6-2, 6-4, 6-5 житловою площею 19,3 кв.м., загальна площа 32,4 кв.м; ворота №4, замощення №ІІ у спільному користуванні. Станом на 20.07.2020 року ідеальна частка домоволодіння померлої матері позивача [PERSON] після перерахунку складає 11/100. Згідно з листа КП ММБТІ померлої матері позивача [PERSON] належало 10/100 часток домоволодіння на підставі рішення Заводського районного суду м. миколаєва від 21.10.2009 року справа №2-8696 про зміну ідеальних часток. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за номером 214470238 від 01.07.2020 зміни в ідеальній частці померлої матері позивача [PERSON] відбулися внаслідок виділу часток попереднього співвласника домоволодіння [PERSON] в окрему адресу. Також відбулися зміна двох співвласників домоволодіння договорів дарування на нових, [PERSON] та [PERSON] . Померла [PERSON] після виділу в окрему адресу співвласника, правовстановлюючий документ на змінену (збільшену) частку у домоволодінні не отримувала. Після її смерті відкрилася спадщина та 19.11.2019 року Третьою Миколаївською державною нотаріальною конторою миколаївської області було складено та направлено [PERSON] . Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що згідно наданих документів неможливо визначити склад спадкового майна, а також у зв`язку з відсутністю оригіналу документу, що підтверджує право власності на нерухоме майно. З цих причин позивач позбавлений можливості успадкувати вищевказаний житловий будинок, а тому його спадкові права підлягають захисту у судовому порядку. Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно п.2 ч.1 ст.16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання права. Згідно положень ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає з закону або незаконність права власності не встановлена судом. Відповідно до ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно зі ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. За змістом статей 1268, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.ст. 391, 392 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч. 1ст. 1297 ЦК України). Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Таким чином, суд знаходить обраний позивачкою спосіб захисту свого невизнаного права належним та таким, що грунтується на законі. Самі ж позовні вимоги позивача про визнання права власності на частку у домоволодінні знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. Вимоги щодо відшкодування судових витрат, понесених позивачем на оплату судового збору, останній не заявляв, а тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Outcome: approved