Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-06 00:00:00

24 червня 2020 року [PERSON] звернувся до суду із указаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, яка складається з 1/2 ідеальних частин квартири [ADDRESS] . Зі змісту позову вбачається, що позивач та відповідач є спадкоємцями першої черги вказаного спадкового майна, оскільки являються дітьми померлої, інших спадкоємців немає. Маючи намір прийняти спадщину, [PERSON] за дорученням позивача звернулася до нотаріуса, проте листом приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Гукової Н.Є. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Згідно зі змістом позову, вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, оскільки він є військовослужбовцем, перебуває за межами України, заяву про прийняття спадщини написав в межах шестимісячного строку, однак з 12.03.2020 року в Україні оголошено загальнонаціональний карантин із обмеженням пересування містами, що не дало можливості відповідачу як довіреній особі позивача та матері свого малолітнього сина подати раніше написану заяву до нотаріуса в межах м. Житомира. На підставі викладеного у позовній заяві, позивач просив визначити додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] . Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 08.07.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, а ухвалою суду від 18.08.2020 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Житомирську міську раду. У судове засідання позивач не з`явився, представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов визнає. Представник третьої особи Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи без її участі. Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено право учасників справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їхній відсутності на підставі наявних матеріалів справи. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, вивчивши й дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності та кожен окремо, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Сторони є дітьми померлої [PERSON] , що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями свідоцтв про народження. Приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гуковою Н.Є. листом від 22.06.2020 року на усне звернення [PERSON] , яка діє у власних інтересах та інтересах [PERSON] на підставі довіреності від 06.12.2019 року, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Приладишевою Р.В., з приводу можливості прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , було повідомлено, що спадкоємцем пропущено строк, передбачений чинним законодавством для прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1223, 1270 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається з копії довідки Військової частини [NUMBER] Міністерства оборони України №222/407 від 16.06.2020 року підполковник [PERSON] перебуває на військовій службі у вказаній військовій частині та із 08 грудня 2018 року по цей час знаходиться у довгостроковому закордонному відрядженні при дипломатичній установі України. На переконання суду, умови праці позивача, які, зокрема, пов`язані з тривалим закордонним відрядженням, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а тому суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Зважаючи на встановлені в ході розгляду справи обставини, суд задовольняє позовні вимоги [PERSON] та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved