Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-06 00:00:00

24.10.2018 позивач\~ звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON],\~треті особи\~Дзержинський відділ\~державної виконавчої\~служби Харківського\~міського управління\~юстиції,\~Московський відділ\~державної виконавчої\~служби Харківського\~міського управління\~юстиції про\~звільнення майна\~з-під\~арешту.\~ В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що 22.02.2017 між АКБ «ТАС Комерцбанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір №2001/0207/88-20, відповідно до якого позичальник отримав кредит у сумі 50\~000 доларів США. З метою забезпечення виконання зобовязання за кредитним договором 22.02.2007 між АКБ «ТАС- Комерцбанк» та відповідачем укладено договір іпотеки, предметом договору є нежитлові приміщення цокольного поверху №1-3-:-1-5,1-7,1-8,1-10-:-1-14 в літ. «А-4», загальною площею 100,2 кв.м., які знаходяться за адресою м. Харків, вул. Клочківська, 226-б. 28.11.2012 між ПАТ «Сведбанк», яке є правонаступником АКБ «ТАС Комерцбанк» та ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» укладено договір про відступлення прав за іпотечним договором. В свою чергу 28.11.2012 між ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» та ТОВ «Кредитні ініціативи» укладено договір про відступлення прав за іпотечним договором. Внаслідок укладення зазначеного договору відбулась заміна кредитора. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно іпотекодержателем приміщень є ТОВ «Кредитні ініціативи». Однак реалізувати іпотечне майно не можливе, оскільки постановою Дзержинського ВДВС та Московського ВДВС накладено арешт на нерухоме майно та заборону його відчуження. \~ На думку позивача порушуються їх права, як власника майна. У звязку з чим позивач просить звільнити з- під арешту нерухоме майно. Позивач в судове засідання не зявився, звернувся до суду з заявою з проханням проводити слухання справи за його відсутності, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявився, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не сповістив. Третя особа Шевченківський ВДВС у судове засідання не зявились, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином та своєчасно, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за їх відсутності. Третя особа Московський ВДВС у судове засідання не зявились, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином та своєчасно, через канцелярію суду подали свої пояснення у справі. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:\~ Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено:\~ 22.02.2017 між АКБ «ТАС Комерцбанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір №2001/0207/88-20, відповідно до якого позичальник отримав кредит у сумі 50\~000 доларів США (а.с.7-9). З метою забезпечення виконання зобовязання за кредитним договором 22.02.2007 між АКБ «ТАС- Комерцбанк» та відповідачем укладено договір іпотеки, предметом договору є нежитлові приміщення цокольного поверху №1-3-:-1-5,1-7,1-8,1-10-:-1-14 в літ. «А-4», загальною площею 100,2 кв.м., які знаходяться за адресою м. Харків, вул. Клочківська, 226-б (а.с.10). 28.11.2012 між ПАТ «Сведбанк», яке є правонаступником АКБ «ТАС Комерцбанк» та ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» укладено договір про відступлення прав за іпотечним договором. В свою чергу 28.11.2012 між ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» та ТОВ «Кредитні ініціативи» укладено договір про відступлення прав за іпотечним договором. Внаслідок укладення зазначеного договору відбулась заміна кредитора (а.с.13-20) Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно іпотекодержателем приміщень є ТОВ «Кредитні ініціативи». Однак реалізувати іпотечне майно не можливе, оскільки постановою Дзержинського ВДВС та Московського ВДВС накладено арешт на нерухоме майно та заборону його відчуження (а.с.23-25). \~ Як випливає з листа Московського ВДВС 13.10.2011 з метою виконання виконавчого листа, державним виконавцем була винесена постанова про арешт майна боржника та оголошено заборону відчуження майна №1-3-:-1-5,1-7,1-8,1-10-:-1-14 в літ. «А-4», загальною площею 100,2 кв.м., які знаходяться за адресою м. Харків, вул. Клочківська, 226-б. На теперішній час виконавче провадження завершене та знищене (а.с. 53-54). З листа Шевченківського ВДВС вбачається, що 23.10.2014 державним виконавцем було винесено постанову про відкриття провадження з виконання виконавчого напису приватного нотаріуса про звернення стягнення на нежитлові приміщення №1-3-:-1-5,1-7,1-8,1-10-:-1-14 в літ. «А-4», загальною площею 100,2 кв.м., які знаходяться за адресою м. Харків, вул. Клочківська, 226-б та накладено арешт на майно боржника. 08.10.2015 державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження (а.с.56-58). Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до\~ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною 1 ст. 321 ЦК України регламентовано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні. Згідно ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Ч.1 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутись до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення з під арешту. Відповідно до положень ч.5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у випадках неможливості скасування арешту органами ДВС, арешт може бути знято за рішенням суду. В п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником майна. Згідно\~ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод в здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Приймаючи до уваги викладене, а також те, що існуючий арешт майна позивача грубо порушує гарантоване\~Конституцією України\~та іншими нормативно-правовими актами його право приватної власності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved