Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-23 00:00:00

25.10.2019\~року \~ [PERSON] \~звернулась до\~Орджонікідзевського районного\~суду м.\~Харкова з\~позовом,\~в якому\~просить призначити\~їй додатковий\~строк з\~метою подачі\~заяви про\~прийняття спадщини\~після смерті\~її бабусі\~ [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] .Як на підставу позовних вимог позивачка [PERSON] \~ посилалася на те, що після смерті її бабусі - [PERSON] ,\~відкрилася \~ спадщина.\~ Проте, встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини позивачка \~пропустила з поважних причин, оскільки про смерть своєї бабусі- [PERSON] вона дізналась\~ \~лише у\~травні 2019\~року,\~ проживала\~ \~вона \~ за\~ \~іншою \~ адресою.\~ \~Крім того,\~ у\~зв`язку \~ з\~ вагітністю\~ позивачка\~ \~ з\~ 18.02.2017\~року \~по 15.03.2017\~року постійно перебувала у пологовому будинку. [INFO] в неї народився син [PERSON] . Після народження і до теперішнього часу син позивачки страждав і страждає низкою невиліковних хвороб та потребує постійного догляду, у зв`язку із тяжким станом здоров`я. Позивач виховує сина одна, вимушена постійно забезпечувати фінансово, а тому не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори.\~Вважає, що наявні підстави для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 29.10.2019 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху. Після усунення позивачем недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позову без руху, ухвалою суду від 18.11.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд за правилами загального позовного провадження. 03.03.2020\~ року\~ ухвалою\~ суду\~ закрито\~ підготовче\~ \~провадження \~ \~ та\~ \~призначено \~ справу\~ \~за \~ позовом\~ [PERSON] до судового розгляду по суті. В судовому засіданні 22.06.2020 року позивач підтримала позовні вимоги, мотивуючи свої доводи аналогічно викладеному в позові. В подальшому в судові засідання позивач не з`явилась, про дату час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Представник \~ позивача\~ адвокат\~ \~Коросташевський\~ М.Н.\~просив \~ позов\~ задовольнити,\~ призначивши\~ [PERSON] \~ \~додатковий строк\~з метою\~подачі заяви\~про прийняття\~спадщини після\~смерті \~ бабусі [PERSON] .\~ Представник відповідача - адвокат \~Михайловин Д.В. просив відмовити в задоволенні позову з викладених у відзові підстав . Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою, надано заяву про розгляд справи за відсутністю представника. Вислухавши \~ пояснення\~ \~учасників \~ судового\~ \~розгляду,\~ \~дослідивши \~ матеріали\~ судової\~ \~справи,\~ вислухавши\~ пояснення\~ свідків,\~суд \~ приходить\~ \~до \~ наступного. Явка позивача в судове засідання обов`язковою не визнавалася. Позивачем надано пояснення в судовому засіданні. В судове засідання призначене на 24.02.2021 року позивач не з`явилась. Повідомлялась про дату , час, місце розгляду справи належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення , наявне в матеріалах справи. Якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18. Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, освідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим\~розглянути справу за відсутності позивача. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] доводилась онукою [PERSON] , [INFO] , що не оспорюється стороною відповідача. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 13.02.2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, (а.с.12). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, на належне їй майно. Як на підставу позовних вимог позивачка [PERSON] посилалася на те, що після смерті своєї бабусі [PERSON] , померлої [INFO] , відкрилась спадщина, що складається з Ѕ частки квартири [ADDRESS] , яка належала на праві приватної власності померлій. Проте, встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки не проживала \~ за\~ \~спадкодавцем \~на \~момент \~смерті,\~була \~ зареєстрована\~за \~іншою \~ адресою.\~ \~Крім того,\~ у\~зв`язку \~ з\~ вагітністю\~ позивачка\~ \~ з\~18.02.2017\~року \~ по\~15.03.2017\~року постійно перебувала у пологовому будинку. [INFO] в неї народився син [PERSON] , який після народження і до теперішнього часу страждає низкою невиліковних хворіб та потребує постійного догляду. Позивач виховує сина одна, вимушена постійно забезпечувати фінансово, а тому не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори. Відповідно до ч.1\~ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти\~спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. 21.06.2019 року постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Підстави відмови обґрунтовані тим, що [PERSON] не була зареєстрована зі спадкодавцем на час смерті. На момент смерті спадкодавця разом з ним був зареєстрований та постійно мешкав спадкоємець першої черги, (а.с.7). З копії свідоцтва про право на спадщину за законом вбачається , що відповідач по справі [PERSON] є спадкоємцем квартири [ADDRESS] , (а.с.70). Відповідно до статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).\~Часом відкриття\~спадщини є\~день смерті\~особи або\~день,\~з якого\~вона оголошується\~померлою (частина\~2\~ статті 1220 ЦК України). Згідно\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Матеріали справи свідчать про те, що після смерті бабусі до часу звернення позивача з\~позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини пройшло більш ніж три роки. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як свідчить тлумачення частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини слід віднести причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а\~він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний правовий висновок зроблений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15,\~постановах Верховного Суду від 12\~лютого 2018 року у справі № 712/656/15-ц, від 24 січня 2020 року у справі № 192/1663/17. З огляду на вищевикладене, суд критично ставиться до доводів позивача про те , що їй не було відомо смерть бабусі і лише у травні 2019 року вона дізналася про це. Крім того, з матеріалів справи , досліджених та оголошених в судовому засіданні, вбачається, що 08.05.2018 року позивач [PERSON] , збираючи документи на підтвердження факту родинних зв`язків, отримала у Відділі ДРАЦС по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові ГТУЮ витяг про державну реєстрацію народження свого батька, з якого вбачається, що матір`ю записана [PERSON] . Тобто, з травня 2018 року позивач була обізнана щодо смерті своєї бабусі [PERSON] . Відповідно до ч.3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивачем на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті її бабусі посилалася на хворобу свого сина [PERSON] , [INFO] . Позивачем надано суду виписки із медичних карток амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] , [INFO] , з яких вбачається, що з 16.07.2018 по 18.07.2018 , (а.с.19), з 15.07.2018 по 16.07.2018 , (а.с.21), з 31.07.2019 по 03.08.2019 , (а.с.20), дитина знаходилась на стаціонарному лікуванні. Тобто за період з 2018 року по 2019 рік дитина перебувала у стаціонарі загалом дев`ять днів. Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що позивач з 18.02.2017\~року \~ по\~15.03.2017\~року постійно перебувала у пологовому будинку. Крім того спадщина відкрилась [INFO] . З урахуванням того, що для прийняття спадщини встановлено шестимісячний строк, то станом на 18.02.2017 року цей строк вже сплив. Позивачем не наведено жодних причин неподання заяви про прийняття спадщини до [INFO] . Згідно\~ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення\~ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. ст.\~13,\~81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір. Позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження існування обставин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення позивачем дій із прийняття спадщини. З пояснень допитаних в судовому засіданні в якості свідків [PERSON] , [PERSON] зазначені обставини також не встановлено. Доводи [PERSON] про те, що вона була позбавлена можливості подати заяву\~про прийняття спадщини у передбачений законом строк у зв`язку з тим, що лікування дитини потребувало значних грошових коштів та часу, що вона повинна забезпечувати себе та свого сина фінансово, судом не приймаються у зв`язку з їх безпідставністю, оскільки скрутне матеріальне становище та не тривале (дев`ять днів за два роки) знаходження сина позивачки на стаціонарному лікуванні, не є тими поважними причинами, що є підставою для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому суд враховує період, що минув з часу відкриття спадщини понад три роки. З огляду на викладене суд не вбачає підстав для задоволення позову. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed