Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-08 00:00:00

24 квітня 2014 року [PERSON] звернувся з вказаним позовом до суду, мотивуючи уточнені 15 серпня 2014 року вимоги тим, що на підставі свідоцтва про право власності на житло, зареєстрованого в Сумському міському БТІ 9 червня 2011 року за № 3379270, він є власником однокімнатної квартири [NUMBER] загальною площею 31, 45 кв. м по [ADDRESS], яка розташована на другому поверсі п'ятиповерхового будинку. В 2011 році в його квартирі був проведений капітальний ремонт: відремонтовані кімната, коридор, кухня, стіни та стеля в кімнаті обклеєні новими шпалерами, пофарбовані. Відповідачка проживає в квартирі [NUMBER] по [ADDRESS], яка розташована на четвертому поверсі цього будинку над належною йому квартирою. 1 березня 2014 року близько 7 год. 30 хв. з вини відповідачки була затоплена його квартира, вода текла по стінах в кухні, коридорі, частково - в кімнаті. Він звернувся до відповідачки з проханням допомогти усунути наслідки залиття, проте отримав відмову. 7 березня 2014 року працівниками КП «Сумижитло» Сумської міської ради був складений акт, яким зафіксовані пошкодження в його квартирі. Він звернувся до спеціаліста для встановлення розміру заподіяної йому шкоди, який склав кошторис на суму 3000 гр. Крім того, йому заподіяна моральна шкода, оскільки він недавно зробив ремонт в квартирі, витратив значні кошти, відповідачка відмовилась добровільно відшкодувати шкоду, недбало відноситься до обов'язку в належному стані утримувати свою квартиру, зокрема, водогін та каналізацію, що змушує його нервувати, коли він відсутній вдома, постійно перебувати в стані занепокоєння, що порушує його зв'язки з оточуючими, докладати додаткових зусиль для відновлення відносин з друзями, родичами. На ремонт квартири знову слід витрачати кошти та час, що порушує нормальну течію життя. Просив, уточнивши 15 серпня 2014 року вимоги, стягнути з відповідачки на його користь 3000 гр. на відшкодування майнової шкоди, заподіяної залиттям квартири, а також 5000 гр. на відшкодування моральної шкоди (а.с. 4-6, 91-93). Відповідачка позов не визнала, мотивуючи це безпідставністю та необґрунтованістю вимог, зазначивши, що заявлена сума майнової та моральної шкоди є завищеною, а також зазначивши, що немає коштів для її відшкодування. Треті особи в судове засідання не з'явились, своїх заперечень чи пояснень по суті вимог не надали. Суд, заслухавши сторони, дослідивши докази, вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. З копії технічного паспорту, виготовленого КП «Сумське БТІ» 21 квітня 2011 року, витягу про державну реєстрацію прав від 9 червня 2011 року вбачається, що позивач [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 27 травня 2011 року є власником однокімнатної квартири посімейного заселення [NUMBER] загальною площею 31, 45 кв. м по [ADDRESS], яка розташована на другому поверсі п'ятиповерхового будинку та складається з кімнати площею 15, 5 кв. м, кухні - 8, 2 кв. м, коридору - 3,3 кв. м, шаф - 0, 4 кв. м і 0, 2 кв. м, лоджії - 1, 15 кв. м (а.с.7-9). З акту про залиття від 7 березня 2014 року, складеного позивачем та двома працівниками КП «Сумижитло» і затвердженого директором КП «Сумижитло», який не спростований відповідачкою, вбачається, що 1 березня 2014 року сталося залиття квартири позивача [NUMBER] по [ADDRESS] водою системи холодного водопостачання, чого не заперечувала та не спростувала відповідачка (а.с. 10). З вказаного акту вбачається, що наслідком залиття квартири позивача є сліди від потьоків на пофарбованих водоемульсійною фарбою стіні в кухні площею 8, 5 кв. м, стелі в коридорі площею 0, 5 кв. м, стіні в шафі - 3 кв. м; шафа із ДСП мокра, місцями набухли двері, дерев'яні двері в ванну кімнату деформувались, погано закриваються; в кімнаті жовті плями від потьоків води на стелі загальною площею 2 кв. м, на шпалерах стін - загальною площею 3 кв. м, дерев'яний паркет підлоги розійшовся, шов довжиною 1, 3 м, пошкоджений паркет площею 2 кв. м. Причина залиття не встановлена, мешканці квартири [NUMBER] відсутні вдома. Вирішено надати припис [NUMBER] для з'ясування причини залиття квартири [NUMBER] (а.с.10). З матеріалів інвентаризаційної справи на квартиру [NUMBER] за вказаною адресою вбачається, що її власником є відповідачка [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 4 травня 2012 року. Відповідачка зареєстрована в [ADDRESS]. В квартирі [NUMBER] по [ADDRESS], розташованій на третьому поверсі будинку, зареєстрована її дочка [PERSON], а в позовній заяві вказано помилково, що квартира відповідачки [NUMBER] розташована на четвертому поверсі будинку (цих обставин не заперечували сторони). 20 березня 2014 року відповідачкою - власницею квартири [NUMBER] [PERSON] та трьома працівниками КП «Сумижитло» складено акт обстеження її квартири, в результаті чого встановлено, що причиною залиття 1 березня 2014 року квартири [NUMBER] став порив з'єднання на трубі стояка холодного водопостачання в ванній кімнаті на рівні підлоги, дане з'єднання було зроблене самостійно мешканцями квартири [NUMBER] в результаті заміни ділянки стояка холодного водопостачання в ванній кімнаті своєї квартири. Аварійна ситуація була ліквідована аварійною службою КП «Сумижитло» перекриттям подачі холодного водопостачання до квартири, з'єднання стояка холодного водопостачання в ванній кімнаті квартири [NUMBER] було відремонтоване мешканцями самостійно (а.с. 11). Згідно висновку призначеної за клопотанням позивача судової будівельно-технічної експертизи від 30 липня 2014 року, не спростованого відповідачкою, відповідачка при проведенні експертизи підтвердила, що залиття квартири позивача сталося в результаті розгерметизації стику між стальною трубою і трубою постачання холодної води; з'єднання розміщене над перекриттям в санвузлі. Розмір майнової шкоди в результаті залиття квартири позивача, тобто вартість робіт по відновленню його квартири, складає станом на липень 2014 року 2544 гр. Експертом складено зведений кошторисний розрахунок вартості ремонтних робіт об'єкту ремонту на вказану суму, перелік пошкоджень, виявлених в квартирі позивача, відповідає їх переліку, встановленому комісією КП «Сумижитло», та зазначено, що в результаті протікання води порушені конструктивні елементи стелі, стін в коридорі, кухні, санвузлі і жилій кімнаті, утворились плями, потьоки, від намокання викривились дверні полотна, розсохлись наличники. Наявність пошкоджень підтверджується складеною експертом фототаблицею, в тому числі - фото водопровідного стояка в квартирі відповідачки в місці з'єднання стальної труби з пластиковою (а.с. 46, 55, 61-82). За змістом ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі винною особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Ст. 23 ЦК України передбачає, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, як її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з положеннями статей 1166, 1167 ЦК України, умовами для покладення на особу обов`язку відшкодувати шкоду є: протиправна поведінка (дія або бездіяльність) особи; шкода як наслідок такої протиправної поведінки; причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду. Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 319, ст. 322 ЦК України, власність зобов'язує; власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам і гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі; власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, відповідно до ст. 322 ЦК України та ст. 151 ЖК України, тягар утримання майна, тобто обов'язок здійснювати за свій рахунок ремонт квартири, лежить на власнику квартири. Згідно ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Таким чином, власник житла зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, внутрішньоквартирних комунікацій, при наявності несправностей вживати заходів до їх усунення, тобто несе обов'язок і по утриманню внутрішньоквартирних систем водопостачання. Обов'язок власника квартири як споживача житлово-комунальних послуг утримувати внутрішньоквартирне обладнання, слідкувати за його технічним станом, своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини, за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини, передбачений і ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». За положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 10 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», утримання приватизованих квартир (будинків) здійснюється за рахунок коштів їх власників згідно з Правилами користування приміщеннями жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджуються Кабінетом Міністрів України, незалежно від форм власності на них. Аналіз вказаних норм свідчить про те, що у разі, якщо санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання вийшли з ладу з вини власника квартири, на нього покладається обов'язок щодо їх ремонту та заміни, а також відповідальність на підставі норм ст. ст. 1166, 1167 ЦК України за обставин, якщо внаслідок такої бездіяльності завдано шкоди іншій особі. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд вважає, що позивач, відповідно до вказаних положень процесуального закону, довів факт заподіяння йому з вини відповідачки майнової шкоди, яка полягає у вимушених витратах, які він повинен понести на проведення ремонту в квартирі на суму 2544 гривень, а тому його позов в цій частині підлягає частковому задоволенню на вказану суму. Відповідачка, всупереч передбаченому для неї обов'язку, в силу ст.ст. 10, 60 ЦПК України, довести наявність підстав для звільнення її від відповідальності, не надала доказів наявності таких підстав. Обставин, пов'язаних з неякісним наданням послуг по постачанню холодної води в квартиру відповідачки, що могло потягти пошкодження стику на стояку холодної води, в справі не встановлено. Суд виходить з того, що залиття та пошкодження житла позивача сталося з квартири відповідачки, яка розташована вище, з вини останньої, між завданою шкодою та неправомірними діями відповідачки є причинний зв'язок, оскільки внаслідок її недбалого ставлення до сантехнічних приладів своєї квартири, яке проявилось у неналежному контролюванні технічного стану обладнання, стався порив з'єднання на трубі стояка холодного водопостачання в ванній кімнаті, вказане з'єднання було самостійно зроблене власником квартири [NUMBER] в процесі заміни частини стояка холодного водопостачання в ванній кімнаті. Посилання відповідачки на відсутність її вини в заподіянні шкоди позивачеві є безпідставними. Та обставина, що не вона встановлювала в своїй квартирі пластикову трубу, яку неякісно під'єднано до металевої труби основного стояка, не звільняє її від обов'язку відшкодувати шкоду позивачеві, який не є учасником правовідносин, пов'язаних з придбанням обладнання труб і з проведенням робіт по їх встановленню в квартирі відповідачки, а, отже, і втручанням в систему постачання холодної води в квартирі. Не ґрунтуються на вимогах закону і заперечення відповідачки проти позову з посиланням на те, що позивач не надав доказів про проведення відповідних робіт для відновлення пошкодженої квартири, оскільки наявність заподіяної йому шкоди, яка полягає у витратах, що він повинен буде понести на ремонт житла, підтверджена наданими ним доказами в справі, сумнівів не викликає і належними доказами відповідачкою не спростована. Суд також вважає доведеним позов в частині заподіяння моральної шкоди позивачеві в зв'язку з пошкодженням його майна. Враховуючи обсяг його моральних страждань, те, що залиття квартири змінило в негативну сторону течію його життя, призвело до вимушених витрат, дискомфорту в повсякденному житті, виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає необхідним позовні вимоги в цій частині задовольнити частково і на відшкодування заподіяної моральної шкоди стягнути з відповідачки на користь позивача 500 гривень. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, пропорційно до задоволених вимог на користь позивача з відповідачки підлягають стягненню понесені ним судові витрати. При зверненні з позовом до суду [PERSON] сплатив судовий збір окремо за вимоги майнового і немайнового характеру по 243, 5 гр. (а.с.2-3). На його користь підлягає стягненню судовий збір в частині вирішення майнових вимог в сумі: 2544 гр. х 1243, 5 гр. (судовий збір та вартість експертизи) : 3000 = 1054,6 гр. В частині вимог немайнового характеру з відповідачки підлягає стягненню 500 гр.: 5000 гр. х 243, 5 гр. = 24, 36 гр. Всього на користь позивача підлягає стягненню з відповідачки судовий збір в сумі 1078,96 гр. На підставі ст.ст. 22, 23, 319, 322, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст. 151 ЖК України,

Outcome: partial