Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-19 00:00:00

24 вересня 2018 року до Межівського районного суду Дніпропетровської області звернувся [PERSON] з позовом до територіальної громади Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 25 жовтня 018 року по даній справі залучено до розгляду ще одного спадкоємця в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 14 жовтня 2017 року померла його мати [PERSON] Після смерті останньої відкрилась спадщина на майно у вигляді земельної ділянки площею 6,810га, що розташована на території Новогригорівської сільської ради Межівського району, Дніпропетровської області. [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все її майно позивачу, втім про його наявність [PERSON] ніхто не повідомляв. Позивач, як син спадкодавця, є спадкоємцем першої черги, який отримав нотаріальну відмову у прийнятті спадщини з причини пропуску строку для її прийняття. До поважних причин пропуску [PERSON] відносить те, що він не мав правовстановлюючих документів на спадкове майно, оскільки в силу похилого віку матері позивача вона їх приховала, тому вчасно віднайти документи на земельну ділянку виявилось неможливим. Після того як він їх віднайшов всі строки спили. Крім цього в звязку зі смертю матері у нього істотно похитнулось здоровя, що перешкоджало вчасно заявити про своє право на спадщину. Просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. В судове засідання позивач не зявився, надав заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутність, доводи заяви підтримує та на задоволенні позову наполягає. Вказав, що достатній строк для прийняття спадщини для нього буде три місяці. Відповідач у судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Межівської селищної ради. Позов визнають повністю. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог [PERSON] у судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Просить позовні вимоги [PERSON] задовольнити на спадщину він не претендує. Суд, оцінивши зібрані у справі докази, зясувавши обставини справи та надавши їм відповідну оцінку, приходить до наступних висновків. При цьому досліджені наступні матеріали справи, яким надана відповідна оцінка. Згідно свідоцтва про народження серії IV-КИ №291265, виданого Словянською сільською радою Межівського району Дніпропетровської області 02 листопада 1983 року, актовий запис №58, [PERSON] народився 04 серпня 1962 року, батьком якого записано [PERSON], а матірю [PERSON] Згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії II-ДП №050017, виданого на підставі розпорядження голови Межівської районної державної адміністрації №412-р від 30 вересня 2002 року [PERSON] передано у приватну власність земельну ділянку призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,810га, яка розташована на території Новогригорівської сільської ради. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №41. Згідно свідоцтва про смерть серії I-КИ №758953, виданого виконкомом Новогригорівської сільської ради, Межівського району, Дніпропетровській області 17 жовтня 2017 року, актовий запис №12, [PERSON] померла 14 жовтня 2017 року. Довідкою Новогригорівського старостинського округу Межівської селищної ради Дніпропетровської області №654 від 13 грудня 2018 року та довідки Межівської селищної ради Дніпропетровської області №2701 від 18 грудня 2018 року підтверджується, що [PERSON] до дня смерті своєї матері [PERSON] постійно проживав без реєстрації по вул.Центральній,138, с.Новогригорівка, Межівського району, Дніпропетровської області, забезпечував догляд та утримання за [PERSON] до дня її смерті, а також проводив її поховання. Згідно заяв [PERSON] та [PERSON], які засвідчені в.о.старости Новогригорівського старостинського округу Межівської селищної ради Дніпропетровської області та зареєстрованими в реєстрі за №49 та №50, [PERSON] мешкала разом зі свої сином [PERSON] по вул.Центральній,138, с.Новогригорівка, Межівського району, Дніпропетровської області, який до дня її смерті утримував та здійснював поховання. Випискою із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого №637 КЗ Межівська ЦРЛ «ДОР» від 18 квітня 2018 року підтверджується, що [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні в період з 08 по 18 квітня 2018 року. З витребуваної судом спадкової справи, яка належним чином завірена нотаріально, вбачається, що 27 вересня 2018 року [PERSON] звернувся до нотаріальної контори із заявою про те, що відмовляється від належної йому частини спадкового майна, що залишилось після померлої матері. Заява посвідчена секретарем Новолуганської сільської ради Бахмутського району, Донецької області, зареєстровано в реєстрі за №334. Згідно постанови посвідчено приватним нотаріусом Межівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області від 23 лютого 2018 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] у звязку з пропуском встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини. Згідно ч.3\~ст.1272 ЦК України,\~за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст.1270\~ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст.1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, як встановлено судом з поважних причин, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності,\~ з урахуванням того, що нотаріально оформити спадщину неможливо з огляду на обєктивні причини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачами, а тому позов підлягає задоволенню. Статтею 81 ЦПК України передбачено обовязок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ч.4\~ст.206\~ЦПК України,\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; судові витрати, повязані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються - на відповідача. Згідно ч.1 ст.142 ЦПК України, ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір», у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Тому з відповідача слід стягнути на користь позивача 50% сплаченого ним судового збору про що мається документальне підтвердження.

Outcome: approved