Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-09 00:00:00

25.07.2018 р. [PERSON], звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] про встановлення факту родинного звязку та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позовних вимог позивачка вказала, що вона є двоюрідною племінницею по матері [PERSON], яка народилась 06.09.1933 та померла 26.05.2016 ум. Харкові. Про факт її існування та смерті вона дізналася 27 квітня 2018 року від [PERSON], з яким вона уклала договір для проведення генеалогічного дослідження та відповідно розшуку її родичів по лінії матері. З огляду на вищезазначені обставини позивач звернулася до 6-ї Харківської державної нотаріальної контори та дізналася про те, що за 2\~роки після\~смерті у\~2016 р. її двоюрідної тітки [PERSON] ніхто заяву до органів нотаріату про прийняття спадщини не подавав, та відповідно спадкова справа не реєструвалася. Тому вона виявила бажання подати заяву про прийняття спадщини. До Спадкового реєстру було внесено реєстраційний запис про реєстрацію спадкової справи після смерті [PERSON], та рекомендовано їй звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відповідно до ЦКУ. Також, під час внесення до Спадкового реєстру реєстраційного запису про реєстрацію спадкової справи після смерті [PERSON], стало відомо, що остання залишила заповіт на імя [PERSON], [INFO]. Таким чином, вона та [PERSON], є єдиними можливими спадкоємцями [PERSON] Оскільки місцезнаходження [PERSON], не відомо, а позивач пропустила строк на прийняття спадщини, вона звернулась до суду з дійсним позовом. Позивач [PERSON], в судове засiдання не з'явилась, до суду подала заяву, в якiй просила справу розглянути без її участi, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Вiдповідач [PERSON], в судове засiдання не з'явився, причину неявки суду не повідомив; жодних заяв, клопотань, а також відзив до суду не подавав. Враховуючи, що сторони до суду не прибули, в матеріалах справи мається достатня кількість доказів для вирішення справи по суті, суд, відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, вважає за доцільне ухвалити рішення без участі сторін по справі і без фіксації процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Згідно\~ст. 280 ЦПК України, в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату час та місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, та який не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З письмової згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. У відповідності до ст.ст.\~13,\~81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, дослідивши матеріали справи вважає, позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON], є двоюрідною племінницею по матері [PERSON], яка народилась 06.09.1933 та померла 26.05.2016 у місті Харкові. Факт смерті останньої підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть № 00020487906 від 04.07.2018 (а.с. 18). Факт родинного звязкуміж позивачем [PERSON], та померлою [PERSON], підтверджується наступним: [PERSON], народилася 24.08.1967 року та мала дошлюбне прізвище Дунашова, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб а/з 239 від 05.11.1991 року та свідоцтва про народження а/з 244 від 06.09.1967 року додаються (а.с. 19-20). Мати позивачки [PERSON], народилася 12.08.1946 року у с. Берека Олексіївського (зараз Первомайського) району Харківської області та мала дошлюбне прізвище Азарова (копії свідоцтва про шлюб а/з 226 від 26.11.1966 року та свідоцтва про народження а/з 29 від 15.08.1946 року додаються (а.с. 21-22). Дід позивачки (батько її матері) [PERSON] народився 16.04.1909 року у с. Берека Олексіївського (зараз Первомайського) району Харківської області (копія свідоцтва про народження а/з 47 від 16.04.1909 року (а.с. 23). Відповідно до цього свідоцтва батьками діда позивачки були [PERSON] та [PERSON]. Дід [PERSON], мав брата [PERSON], який народився 25.05.1906 р. у слободі Берека Берецької волості та батьками якого відповідно були [PERSON] та [PERSON] (копія актового запису з метричної книги ) (а.с. 24) У метричній книзі брат діда Єгор (рос. ЕГОР) при народженні був записаний як Георгій. Відповідно до експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз НАН України чоловіче імя ЄГОР (рос. ЕГОР) є одним з розмовних варіантів імені ГЕОРГІЙ (рос. ГЕОРГИЙ), який уже закріпився у словянській ономастичній традиції як офіційний. (а.с. 27) З урахуванням зазначеного український запис імені ГЕОРГІЙ (запис про народження [PERSON]) та російський запис ЕГОР (запис про шлюб Азарова Егора Стефановича та Кладовой Евдокии Николаевны та запис про народження Азаровой Веры Егоровны запис про батька Азаров Егор Стефанович (копія архівної довідки № 01-30/162 від 10.07.2018 р., запису про шлюб № 59 від 08.11.1925 року та запису про народження № 289 від 06.09.1931 р. (а.с. 25, 26, 29) у вищезазначених документах є ІДЕНТИЧНИМИ. Крім того, брат діда позивачки Азаров Егор Стефанович (рос.) та його дружина Азарова Евдокия Николаевна (рос.) мали доньку Азарову Веру Егоровну (рос.), яка згідно запису про народження № 289 народилася 05.09.1931 року у с. Берека Олексіївського району Харківської області, що підтверджується копією архівної довідки № 01-30/138 від 21.06.2018 року Державного архіву Харківської області та актового запису про народження № 289 (а.с. 28,29). Згідност. 76\~ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Позивачем доведено, що вона є двоюрідною племінницею [PERSON], яка народилася 06.09.1933 та померла 26.05.2016, а отже у відповідності до ст. 1265 ЦКУ є єдиним можливим спадкоємцем. Жодних доказів, які б спростовували вказаний факт матеріали справи не містять. Щодо вимог позивача про визначення їй , як спадкоємцю за законом додаткового трьохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Строк для прийняття спадщини сплинув 26.11.2016. Згідно ч. 3\~ст.1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до\~ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту\~ст. 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: \~\~\~\~1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; \~\~\~\~ 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5\~ст. 1268 ЦК України\~незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3\~ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК\~встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що позивач пропустив строк на подачу заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини через те, що позивач дізналася про існування та смерть своєї двоюрідної тітки лише через 2 роки після її смерті. В зв'язку з чим, суд визнає причини пропуску подання заяви позивачем про прийняття спадщини поважними. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст. 81 ЦПК України\~докази в їх сукупності, враховуючи, крім іншого, відсутність заперечень на предмет позову з боку відповідача, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного,

Outcome: approved