Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-24 00:00:00

22 липня 2019 року позивач звернувся до Рубіжанського міського суду Луганської області з позовом до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Луганській області про зняття арешту, в якому зазначив, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . 05 липня 2019 року, під час збору документів для оформлення спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , від нотаріуса позивач дізнався про те, що вказана квартира перебуває під арештом, який накладений в рамках ВП № 29357722 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 03.04.2012 та в рамках ВП № 29984424 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 13.03.2012. Вказані виконавчі провадження було відкрито на підставі судового наказу № 2-н-600, виданого 11.04.2011 Рубіжанським міським судом Луганської області про стягнення на користь ТОВ «КК КомЕнерго» боргу у сумі 1794,30 гривень та судового наказу № 2-н-1185, виданого 20.06.2011 Рубіжанським міським судом Луганської області про стягнення на користь ПАТ «Луганськгаз» боргу у сумі 1679,34 гривні. На даний час за даними ТОВ «КК КомЕнерго» та ПАТ «Луганськгаз» заборгованість за [PERSON] відсутня, але відповідач в порушення ст. 50 ЗК «Про виконавче провадження» не здійснив заходів щодо зняття арешту. Просить зняти арешт з 1/2 частки квартири [ADDRESS] , накладений постановами старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби Рубіжанського міського управління юстиції від 13 березня 2012 року у виконавчому провадженні ВП № 29984424 та від 03 квітня 2012 року у виконавчому провадженні ВП № 29357722 та стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 768,40 гривень (а.с. 4-7). Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 24.07.2019 прийнято дану позовну заяву, відкрито провадження у зазначеній цивільній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 25-26). 25 вересня 2019 року до Рубіжанського міського суду Луганської області від представника позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог, згідно якої вона просить зняти арешт з 1/2 частки квартири [ADDRESS] , накладений постановами старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби Рубіжанського міського управління юстиції від 13 березня 2012 року у виконавчому провадженні № 29984424 та від 03 квітня 2012 року у виконавчому провадженні № 29357722 (а.с. 38). В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, про дату, час і місце його проведення повідомлялися належним чином, представник позивача надала суду заяву, в якій уточнені позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила справу розглянути за її відсутністю та за відсутністю позивача, за наявними в матеріалах справи доказами (а.с. 40). Представник відповідача - Рубіжанського міського відділу ДВС ГТУЮ у Луганській області в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій просить справу розглянути без участі представника Рубіжанського міського відділу ДВС ГТУЮ у Луганській області за наявними матеріалами справи та прийняти рішення на розсуд суду (а.с. 44). Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що сторони не скористалися правом брати участь у судовому засіданні, суд розглядає цивільну справу за наявними у справі матеріалами. В судовому засіданні встановлено, що позивач є сином [PERSON] , що підтверджується копією повторно свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 9). Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 08.03.1995 квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної, спільної сумісної власності громадянам [PERSON] та [PERSON] у рівних частках (а.с. 10). [INFO] [PERSON] помер у місті Рубіжне Луганської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 8). 05 липня 2019 року представник [PERSON] - [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Рубіжанського міського нотаріального округу Білоус З.В. з заявою про прийняття спадщини, згідно якої було зареєстровано спадкову справу (а.с. 17, 18). З копії листа Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Рубіжанської міської ради Луганської області № 506 від 15.07.2019 вбачається, що станом на 21.12.2012 право власності на квартиру [ADDRESS] , не зареєстровано, свідоцтво про право власності на житло видане Фондом міського комунального майна 28.03.1995 згідно розпорядження № 462 від 24.03.1995 на ім`я [PERSON] та [PERSON] . Згідно постанов № 2-н-600 від 11.04.2011 та № 2-н-1185 від 20.06.2011, які видав Рубіжанський міський суд Луганської області на 1/2 частку квартири [ADDRESS] , належну [PERSON] накладено арешт (а.с. 20). Згідно копій постанов про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 13.03.2012 та від 03.04.2012 старшим державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Рубіжанського МУЮ накладено арешт на 1/2 частини квартири, яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що належить боржнику [PERSON] , та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна, яке належить боржнику (а.с. 15). З копії довідки № 2 від 16.07.2019, виданої директором ТОВ «КК «КомЄнерго-Рубіжне» вбачається, що судовий наказ № 2-н-600 від 11.04.2011 про стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «КК «КомЄнерго-Рубіжне» боргу в сумі 1734,30 гривень виконано фактично. Заборгованості за спожиті комунальні послуги за адресою: [ADDRESS] , станом на 16.07.2019 відсутня (а.с. 19). За даними автоматизованої системи виконавчих проваджень виконавчі провадження № 29984424 та № 29357722 завершені, відомості про наявність інших виконавчих проваджень відносно [PERSON] відсутні (а.с. 16). З аналізу вищевикладеного суд дійшов висновку, що в рамках виконавчих проваджень ВП № 29357722, № 29984424 державним виконавцем накладено арешт на 1/2 частину квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , однак, при закінченні даних виконавчих проваджень арешт знятий не був. Згідно із ч. 2 ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла на час накладення арешту), у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч. 1, 2, 7 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно ч. 3 ст. 41 Конституції України, ст. 321 ЦК України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до п. 11 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» при розгляді позову про визнання права власності на арештоване майно та/або зняття арешту з майна судам слід всебічно і повно з`ясовувати обставини, наведені позивачем на підтвердження своїх вимог, неухильно додержуючись при цьому як правових норм, що гарантують права осіб, які беруть участь у справі, так і положень про належність та допустимість доказів. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з позовом до суду за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно, порушується право позивача на спадщину, внаслідок чого він позбавлений змоги оформити спадщину після смерті батька, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.

Outcome: approved