Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~22 жовтня 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» ( далі по тексту ПрАТ «Суха Балка» ) , у якому просив скасувати Наказ т.в.о Генерального директора Лопатіна С.В. , яким його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності , позбавлено 100% виробничої премії за серпень 2019 року та знижено 50% розмір винагороди за вислугу років за серпень 2019 року та зобов`язати виплатити виробничу премію за серпень 2019 року та грошову винагороду за вислугу років за серпень 2019 року у повному розмірі. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що працює на підприємстві ПрАТ «Суха Балка» кріпильником 4-го розряду дільниці №34 шахти «Ювілейна» з повним робочим днем в підземних умовах, а також являється членом первинної профспілкової організації Незалежної профспілки гірників України Приватного акціонерного товариства «Суха Балка». Всупереч вимогам Колективного договору на 2013-2014 роки відповідач позбавив його виробничої премії за серпень 2019 року, знизив розмір винагороди за вислугу років та оголосив догану Наказом від 12 вересня 2019 року. Застосування дисциплінарного стягнення відповідач обґрунтував тим, що 19 серпня 2019 року при проходженні передзмінного медичного огляду у поверхневому медпункті ш. «Ювілейна» нібито був встановлений факт перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджено показниками алкотестера «Drager» 0,34 проміле, після чого він був направлений до КЗ «Криворізький психоневрологічний диспансер» ДОР» для проведення обстеження, однак прибув лише через дві години 05 хвилин. 19 серпня 2019 року позивач повинен був працювати у першу зміну, тобто з 07.00 до 19.00 години. Під час проходження передбаченого медичного огляду працівниками відповідача було проведено пробу на алкоголь за допомогою пристрою «Drager », який показав 0,34 проміле , у зв`язку з чим його не допустили до роботи. Вважає, що пристрій «Drager » не перевірений на технічний стан та наполягав на проведенні огляду в КЗ «Криворізький психоневрологічний диспансер». 19 серпня 2019 року о 7 годині 45 хвилин позивач отримав направлення, проте самостійно без супроводу поїхав до КЗ «Криворізький психоневрологічний диспансер». За результатами проведеного огляду ознак сп`яніння не було виявлено. Після огляду повернувся на роботу та надав висновок, при цьому вважав що інцидент вичерпано, у зв`язку з відсутністю ознак будь- якого сп`яніння. Про наявність наказу щодо позбавлення його премії позивач дізнався випадково, коли з`ясовував причини невиплати частини заробітної плати у жовтні 2019 року, що підтверджує, що відповідач не ознайомив його з даним наказом, що є порушення відповідачем ч.4\~ст.149 КЗпП України. Ухвалою суду від 25 жовтня 2019 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 25 листопада 2019 року. Відповідач скористався своїм правом на подачу відзиву на позовну заяву до суду, який надійшов до канцелярії 08 листопада 2019 року, в якому представник відповідача просив суд відмовити в задоволенні позову. 04 грудня 2019 року позивач надав суду через канцелярію відповідь на відзив, наполягаючи на задоволенні позовних вимог, посилаючись на їх законність та обґрунтованість. 16 січня 2020 року представником відповідача заявлено клопотання про долучення доказів до справи, яке судом задоволено. 11 лютого 2020 року на виконання ухвали суду представником надано та долучено до матеріалів справи додаткові докази. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просив задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені у позовній заяві. Додатково пояснив, що відповідачем проігноровано вимоги п.5.4. та 6.3 Порядку проведення передзмінних оглядів на наявність алкогольного, наркотичного сп`яніння працівників структурних підрозділів ПАТ «Суха Балка», відповідно до яких після заповнення «Акту про появу на роботі в стані алкогольного сп`яніння» копія направлення на огляд до спеціалізованого медичного закладу видається ініціатору обстеження та працівнику, призначається супровід та забезпечується транспортний засіб до доставки працівника до відповідного закладу. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти позовних вимог, просив відмовити у зв`язку з їх недоведеністю та врахувати відзив на позовну заяву. Представник третьої особи [PERSON] пояснила, що підтримує позовні вимоги позивача, вважає їх законними та обґрунтованими, доводи відповідача не узгоджуються з матеріалами справи та нормами чинного законодавства. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач [PERSON] з 17.04.2018 року працює кріпильником 4 розряду дільниці 34 шахти «Ювілейна», з повним робочим днем в підземних умовах ( копія трудової книжки). Згідно копії Наказу №3785-Н від 12 вересня 2019 року «Про покарання» за порушення п.3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Суха Балка», яке полягало у появі на території підприємства в стані алкогольного сп`яніння та п.6.3 «Порядку проходження перед змінних оглядів» кріпильнику дільниці №34 шахти «Ювілейна» [PERSON] оголошено догану , виробничу премію за серпень 2019 року знижено на 100%, розмір винагороди на вислугу років за серпень 2019 року знижено на 50% ( а.с. 9). 09 жовтня 2019 року позивач направив запит до в.о. Генерального директора ПрАТ «Суха Балка» з проханням повідомити причини невиплати заробітної плати за вересень 2019 року в повному обсязі ( а.с.8). У судовому засіданні встановлено, що позивач 16 жовтня 2019 року ознайомився з Наказом від 12.09.2019 року № 3785-Н , яким за порушення п.3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Суха Балка» , яке полягало у появі на території підприємства в стані алкогольного сп`яніння та п.6.3 «Порядку проходження перед змінних оглядів» кріпильнику дільниці №34 шахти «Ювілейна» [PERSON] оголошено догану, виробничу премію за серпень 2019 року знижено на 100%, розмір винагороди на вислугу років за серпень 2019 року знижено на 50% . Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] 12 вересня 2019 року, без супроводу прибув до КЗ «Криворізький психоневрологічний диспансер» та за результатами огляду останнього складено Висновок щодо результатів медичного огляду, який заповнений 19.08.2019 року про відсутність ознак сп`яніння ( а.с. 10). На підтвердження своєї позиції відповідачем до суду надані докази, які безпосередньо досліджені у суді. Так, відповідно до Журналу проведення медичного огляду на алкоголь працівників ПАТ «Суха Балка» о 7 год 45 хв 19 серпня 2019 року у [PERSON] виявлено наявність алкоголю 0,34 проміле ( а.с.44). За результатами медичного огляду складено Акт від 19.08.2019 року про проведення огляду [PERSON] ( а.с.45). З копії Свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №133247 ( а.с. 48) вбачається, що воно чинне до 18.03.2020 року . Вирішуючи спір, що виник між сторонами, суд виходить з наступного. Згідно ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення зокрема, як догана або звільнення. Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Відповідно до положень\~ст.21 КЗпП України\~на працівника покладено обов`язок виконувати роботу, визначену угодою між ним та власником та дотримання внутрішнього трудового розпорядку. Згідно зі\~ст.139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника, або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Правила внутрішнього трудового розпорядку зобов`язують працівників підприємства утримувати своє робоче місце, обладнання та устаткування у порядку та чистоті. Таким чином, правовідносини щодо виявлення алкогольного чи наркотичного сп`яніння працівників ПрАТ «Суха Балка» врегульовані «Правилами внутрішнього трудового розпорядку» та «Порядком проведення передзмінних оглядів на наявність алкогольного (наркотичного) сп`яніння працівників структурних підрозділів ПрАТ «Суха Балка», а також працівників підрядних організацій перед початком, протягом та завершенні виконання роботи» (далі Порядок). Відповідно до п. 3.1.1. Порядку контроль тверезості з використанням алкотестеру буває обов`язковим та вибірковим. До обов`язкового контролю тверезості, зокрема відноситься передзмінний і після змінний контроль. До переліку ознак, при наявності яких наявні підстави вважати, що працівник знаходиться в стані алкогольного (наркотичного) сп`яніння та підлягає контролю на тверезість, медичному огляду на предмет алкогольного (наркотичного) сп`яніння належать (п. 4.1. Порядку): візуальні ознаки (запах алкоголю із роту; порушення мовлення; тремтіння пальців; почервоніння шкіряного покриву; поведінка, яка не відповідає зовнішнім обставинам); зовнішні ознаки (зміна мовлення; блідість шкіри; розширені чи звужені зрачки; почервонілі або мутні очі; погана координація рухів); поведінкові ознаки (постійна зміна настрою; важкість у зосередженні; неадекватна реакція на критику). Відповідно до п.5.4 Порядку ( Таблиця значень наявності алкоголю у працівника при алкотестуванні та алгоритм дій ) рівень алкоголю у крові від 0 до 0,49 проміле являється нормою та працівник повинен бути допущеним до роботи, за виключенням водіїв, для яких допустима норма не більше 0,20 %. Відповідно до п. 6.1. Порядку тестування працівника з підозрою на алкогольне (наркотичне) сп`яніння проводиться медичними працівниками в приміщенні медпункту Товариства у присутності керівника або назначеного ним представника. Медичний працівник проводить огляд і визначає у працівника концентрацію пари етанолу (алкоголю) у видихаємому повітрі з використанням алкотестера. Відповідно до п.6.3 Порядку після заповнення «Акту про появу працівника на роботі в стані алкогольного сп`яніння» копія направлення на огляд до спеціалізованого медичного закладу видається представнику структурного підрозділу - ініціатору огляду на алконаркотестування та працівнику. Представник структурного підрозділу призначає супровід та межах однієї години транспортний засіб для доставки працівника в спеціалізований медичний заклад. Особі, яка здійснює супровід видається направлення на огляд в спеціалізований медичний заклад. Відтак, за результатами тестування 19 серпня 2019 року [PERSON] на алкоголь за допомогою газоаналізатору Drager о 07.45 год. вміст алкоголю у крові становив 0,34 проміле, у зв`язку з чим складено Акт про появу працівника на роботі у стані алкогольного сп`яніння, в якому також викладено стан особи, що оглядається. Запах алкоголю або іншої речовини видихаємої у повітря не сильний; поведінка збуджений; стан свідомості , орієнтування в місці, в часі, в ситуації, ясний та орієнтується; мова зв`язна, хода рівна. ( а.с.46). Також, з висновку КЗ «КПД`ДОР» від 19.08. 2019 року, щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (дата та точний час огляду 19.08.2019 року, 09 год. 00 хв..) вбачається, що ознак сп`яніння у [PERSON] не виявлено, супровід обстежуваного не здійснювався. Статтею 4 ЦПК України\~передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно\~статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до\~ст.3 КЗпП України\~законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Відповідно до ч.1\~ст.221 КЗпП України, трудові спори розглядаються: 1) комісіями по трудових спорах; 2) районними, районними у місті, міськими чи міськрайонними судами. Такий порядок розгляду трудових спорів, що виникають між працівником і власником або уповноваженим ним органом, застосовується незалежно від форми трудового договору. Відповідно до\~ст.76 ЦПК України\~\~доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновків експертів ; показаннями свідків. Частиною першою\~статті 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків , встановлених цим Кодексом. Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією (ст. 129 Конституції України), що передбачено і ст. 12 ЦПК\~України. На суд покладається обов`язок розгляду цивільної справи в межах заявлених сторонами вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Відтак, відповідачем не\~\~надано суду належних та допустимих доказів перебування позивача в нетверезому стані 19 серпня 2019 року. Суд відхиляє доводи представника відповідача щодо правомірності та законності оскаржуваного Наказу про притягнення позивача до відповідальності , оскільки зібрані та дослідженні докази вказують на відсутність законних підстав для притягнення позивача до відповідальності , оскільки відповідальні особи ПрАТ «Суха Балка» діяли всупереч «Порядку проведення передзмінних оглядів на наявність алкогольного (наркотичного) сп`яніння працівників структурних підрозділів ПрАТ «Суха Балка», зокрема п.п.5.4, 6.1,6.3. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач [PERSON] не перебував у стані алкогольного сп`яніння 19 серпня 2019 року у робочий час\~\~на території підприємства, що \~\~підтверджено висновком КЗ КПНД» ДОР» , який не спростовано у судовому засіданні. Крім цього, результат обстеження позивача відповідачем 19 серпня 2019 року, яким встановлено 0,34 проміле рівень алкоголю є нормою та підставою допуску до роботи ( п.5.4. Порядку). Таким чином суд не встановив порушень позивачем Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Суха Балка», що вказує на відсутність складу дисциплінарного проступку, що виключає можливість притягнення до дисциплінарної відповідальності. При цьому, матеріали справи не містять жодних доказів на спростування викладених обставин та відповідач в суді не заявляв суду про неналежність або ж недопустимість наданих позивачем доказів. Натомість надані\~відповідачем та\~досліджені судом\~документи,\~зокрема Журнал\~проведення медичного\~огляду (\~а.с.\~43),\~Акт від\~19.08.2019\~року «Про\~появу працівника\~на роботі\~в стані\~алкогольного сп`яніння»\~(\~а.с.\~45-46)\~спростовують наявність\~ ознак алкогольного сп`яніння, які визначені наказом Міністерства внутрішніх справ, Міністерства охорони здоров`я, Міністерства юстиції України «Про затвердження інструкції про порядок направлення громадян для огляду на стан алкогольного сп`яніння в установи охорони здоров`я та проведення огляду з використанням технічних засобів», якими керується працівник, що виявив на території підприємства особу з ознаками алкогольного, наркотичного чи іншого виду сп`яніння, а саме: запах алкоголю з\~\~рота,\~\~нестійкість\~\~пози,\~\~порушення\~\~мови,\~\~виражене тремтіння пальців рук,\~\~різка зміна забарвлення шкіряного\~\~покриву\~\~обличчя,\~\~поведінка,\~\~ що\~\~не\~\~відповідає\~\~обстановці у [PERSON] .\~\~ Також суд відхиляє доводи відповідача щодо несвоєчасного прибуття [PERSON] до КЗ «КПНД» ДОР для проведення огляду після офіційного вручення направлення до спеціалізованого медичного закладу щодо виявлення алкогольного сп`яніння, оскільки відповідач, як встановлено у судовому засіданні, не надав транспорт та не здійснив обов`язкового супроводу до закладу позивача, всупереч діючому Порядку проведення перед змінних оглядів, який введений в дію Наказом відповідача №592 від 27.11.2018 року. Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, оскільки відповідачем не надано доказів, які б підтверджували незаконність вимог позивача або їх необґрунтованість. Відповідно до ч.6\~ст. 141 ЦПК України\~якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно до положень статей\~3,\~141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню сума судового збору.

Outcome: approved