Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-12 00:00:00

24.05.2021 року ПАТ АБ «Південний» звернулося до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд стягнути з [PERSON] заборгованість за договором банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК) № 1438592 від 15.07.2019 року у розмірі 16\~006,02 грн., витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1 000,00 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2\~270,00 грн. В обґрунтування\~заявленого позову\~представник позивача\~посилається на\~те,\~що між ПАТ АБ\~«Південний» та\~відповідачем \~ [PERSON] було\~укладено договір\~банківського рахунку\~з використанням\~електронного платіжного\~засобу (ПК)\~№ 1438592\~від 15.07.2019\~року,\~відповідно до\~умов якого,\~відповідачу \~ [PERSON] було\~відкрито поточний\~банківський рахунок\~ [NUMBER] \~( [NUMBER] )\~звикористанням електронного платіжного засобу та надано банківську платіжну картку. Однак,\~як вказує\~представник позивача,\~відповідач не\~виконав належним\~чином взяті\~на себе\~зобов`язання,\~допустив несанкціоновану\~перевитрату по\~особовому рахунку\~ [NUMBER] \~( [NUMBER] )\~від 19.08.2020\~року,\~що полягає\~у наступному:17.08.2020 року рахунок відповідача було поповнено через МoneySend (спосіб переведення грошових коштів з картки на картку через інтернет, мобільний додаток або термінал), що підтверджується випискою, дев`ять разів на загальну суму 30 490,19 гривень. Доступний баланс по картці після переказів склав - 60 980,38 гривень, але фактичні зарахування на суму 30\~490,19 гривень не було, оскільки платежі за дублювалися, це сталося через розбіжності у часі між здійсненням операції з карткою та клірингом розрахунків, відобразилось тільки 19.08.2020 року, коли частина грошових коштів вже були списані з рахунку відповідачем, що підтверджується випискою. 31.08.2020\~року нараховано щомісячну плату за ведення рахунку (РКО) згідно виписки та відповідно до тарифів Банку (п. 3.6.). Порушення відповідачем зобов`язань по укладеному договору банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК) № 1438592 від 15.07.2019 року щодо своєчасного погашення кредиту зумовило звернення ПАТ АБ «Південний» до суду із відповідним позовом. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Петренко В.С. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 25.05.2021 року було прийнято позовну\~заяву до\~розгляду та\~відкрито провадження\~по цивільній\~справі за\~позовною заявоюПублічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Південний» до [PERSON] про стягнення грошових коштів. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами у справі, у строки передбачені\~ст. 275 ЦПК України. Визначено відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Вказана ухвала судді була направлена на адресу відповідача - [PERSON] та повернута поштою із відміткою «відмова від отримання». При цьому суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до п.3 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Таким чином, відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, однак, у встановлений судом строк відповідачем не було подано відзиву на позов, не було надано заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відзиву на позов та заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. У наданій позовній заяві представник позивача зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України за згодою представника позивача Київським районним судом м. Одеси постановлена ухвала про заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом у судовому засіданні, 15.07.2019 року між ПАТ АБ «Південний» та [PERSON] було\~укладено договір\~банківського рахунку\~з використанням\~електронного платіжного\~засобу (ПК)\~№1438592,\~відповідно до\~умов якого,\~відповідачу \~ [PERSON] було\~відкрито поточний\~банківський рахунок\~ [NUMBER] \~( [NUMBER] )\~звикористанням електронного платіжного засобу та надано банківську платіжну картку. [PERSON] , підписавши кредитний договір, повністю та безумовно підтвердив факт прийняття (акценту) пропозиції банку укласти публічний договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі - ДКБОФО та/або публічний договір) в порядку, в строки та на умовах, визначених банком в публічному договорі та підтвердив, що перед підписанням кредитного договору ознайомлений з Тарифами банку, всіма умовами публічного договору, оприлюдненими на сайті банку за електронним адресом: http://bank.com.ua, повністю з ним погоджується та зобов`язується їх виконувати. Згідно з\~п.\~2.1.\~договору комплексного\~банківського обслуговування\~фізичних осіб\~Публічним акціонерним\~товариством Акціонерним\~банком «Південний»\~затверджений протоколом\~№ 58\~від 28\~грудня 2019\~року (надалі\~-\~ДКБОФО)\~договір комплексного\~банківського обслуговування вважається укладеним, а всі його умови прийнятими та погодженими клієнтом з моменту та шляхом підписання клієнтом та банком відповідної Заяви-Договору про надання банківського продукту/послуги, яка містить згоду клієнта на прийняття пропозиції укласти договір комплексного банківського обслуговування (акцепт). Підписанням відповідної Заяви-Договору про надання банківського продукту клієнт підтверджує, що він ознайомлений з умовами договору комплексного банківського обслуговування (в тому числі тарифами), прийняв його умови безумовно та в повному обсязі, прийняв на себе зобов`язання дотримуватись їх та згоден з укладанням з банком цього Договору. Відповідно до умов якого банк зобов`язався відкрити позичальнику поточний рахунок та надати платіжну картку, а позичальник відповідно до п. 3.1.2. належним чином виконувати умови ДКБОФО, дотримуватись вимог чинного законодавства України, в тому числі інструкцій, правил, інших нормативно-правових актів Національного банку України з питань здійснення банківських операцій; самостійно контролювати рух та залишок коштів на власних рахунку/ах, в тому числі для уникнення виникнення несанкціонованої перевитрати за рахунком - підтверджується заявою-договором та ДКБОФО. Відповідно до п. 3.1.2. публічного договору, клієнт зобов`язався зокрема: належним чином виконувати умови цього договору комплексного банківського обслуговування, дотримуватись вимог чинного законодавства України, втому числі інструкцій, правил, інших нормативно-правових актів Національного банку України з питань здійснення банківських операцій; своєчасно та в повному обсязі здійснювати погашення заборгованості, що виникла у клієнта за будь-якими договорами в тому числі за наданими кредитами, процентами за їх використання, за перевитратою платіжного ліміту, договорами поруки, за якими клієнт виступає поручителем, а також оплачувати всі комісії в обсязі та на умовах, передбачених цим договором комплексного банківського обслуговування та/або Тарифами. Банк свої зобов`язання виконав в повному обсязі, [PERSON] було відкрито поточний банківський рахунок [NUMBER] ( [NUMBER] ) з використанням електронного платіжного засобу та надано банківську платіжну картку. Відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання, допустив несанкціоновану перевитрату по особовому рахунку ( [NUMBER] ) ( [NUMBER] ) від 19.08.2020 року. 17.08.2020\~року рахунок відповідача було поповнено через МoneySend (спосіб переведення грошових коштів з картки на картку через інтернет, мобільний додаток або термінал), що підтверджується випискою, дев`ять разів на загальну суму 30 490,19 гривень. Доступний баланс по картці після переказів склав - 60 980,38 гривень, але фактичні зарахування на суму 30\~490,19 гривень не було, оскільки платежі за дублювалися, це сталося через розбіжності у часі між здійсненням операції з карткою та клірингом розрахунків, відобразилось тільки 19.08.2020 року, коли частина грошових коштів вже були списані з рахунку відповідачем, що підтверджується випискою. 31.08.2020\~року нараховано щомісячну плату за ведення рахунку (РКО) згідно виписки та відповідно до тарифів Банку (п. 3.6.). Несанкціонована перевитрата - перевищення дозволенного ліміту Кредиту. Сума визначається як різниця між перевищенням та дозволеним лімітом Кредиту. Несанкціонована перевитрата за поточним рахунком виникає через особливості здійснення розрахунків із застосуванням платіжних карток, зокрема, але не виключно, через розбіжності у часі між здійсненням операції з карткою та клірингом розрахунків, технічні помилки у роботі обладнання, яке використовується при здійсненні розрахунків із платіжними картками. Розмір несанкціонованої перевитрати та час не є прогнозованим. Фактично, несанкціонована перевитрата є сплаченими банком коштів за клієнта, внаслідок чого на платіжній картки виникає від`ємне значення, що саме по собі визначається, як безпідставно отриманими клієнтом коштів. Згідно до\~п.\~3.1.2.\~ДКБОФО клієнт зобов`язався\~своєчасно та\~в повному\~обсязі здійснювати\~погашення заборгованості,\~що виникла\~у Клієнта\~за будь-якими\~договорами в\~тому числі\~за наданими\~кредитами,\~процентами за їх використання, за перевитратою платіжного ліміту, договорами поруки, за якими Клієнт виступає поручителем, а також оплачувати всі комісії в обсязі та на умовах, передбачених цим Договором комплексного банківського обслуговування та/або Тарифами. Таким чином, загальна сума заборгованості станом на 21.05.2021 року [PERSON] перед Акціонерним Банком «Південний» за особовим рахунком [NUMBER] ( [NUMBER] ) становить в сумі 16 006,02 гривень. Невиконання відповідачем своїх зобов`язань по вищезазначеному договору зумовило звернення ПАТ АБ «Південний» до суду із відповідним позовом. Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст.\~530\~ЦК України\~якщо у\~зобов`язанні\~встановлений строк\~ (термін)\~ його\~виконання,\~то воно\~підлягає виконанню\~у цей\~строк (термін). Зобов`язання,\~строк (термін)\~виконання якого\~визначений вказівкою\~на подію,\~яка неминуче\~має настати,\~підлягає виконанню\~з настанням\~цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Згідно ч.1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ч.1, ч. 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і з неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до\~ст.\~1054\~ЦК України,\~за кредитним\~договором банк\~або інша\~фінансова установа\~(кредитодавець)\~зобов`язується\~надати грошові\~кошти (кредит)\~позичальникові у\~розмірі та\~на умовах,\~встановлених договором,\~а позичальник\~зобов`язується\~повернути кредит\~та сплатити\~проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Так,\~відповідно до\~ст.ст.\~1046,\~1047\~ЦК України\~за договором\~позики одна\~сторона (позикодавець)\~передає у\~власність другій\~стороні (позичальникові)\~грошові кошти\~ або\~ інші\~речі,\~визначені родовими\~ознаками,\~а позичальник\~зобов`язується\~повернути позикодавцеві\~таку ж\~суму грошових\~коштів (суму\~позики)\~або таку\~ж кількість\~речей того\~ж роду\~та такої\~ж якості. Договір\~позики є\~укладеним з\~моменту передання\~грошей або\~інших речей,\~визначених родовими\~ознаками. Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ,\~ч.\~1\~ст.\~1049\~ЦК України\~позикодавець має\~право на\~ одержання\~від позичальника\~процентів від\~суми позики,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом.\~Розмір і\~порядок одержання\~процентів встановлюються\~договором.\~Якщо договором\~не встановлений\~розмір процентів,\~їх розмір\~визначається на\~рівні облікової\~ставки Національного\~банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики . Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно до ч. 1, 2 ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Як вбачається з матеріалів справи, у відповідача наявна заборгованість за договором банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК) № 1438592 від 15.07.2019 року у розмірі 16\~006,02 грн., що підтверджується випискою по особовому рахунку. Доказів сплати зазначеної суми відповідачем, в порушення вимог ст. 81 ЦПК України, суду не надано. З урахуванням викладеного, вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за договором банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК) № 1438592 від 15.07.2019 року у розмірі 16\~006,02 грн., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Щодо вимог ПАТ АБ «Південний» про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 1 000,00 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до\~ч.ч.\~1-4\~ст.\~137\~ЦПК України\~витрати,\~пов`язані з\~правничою допомогою\~адвоката,\~несуть сторони,\~крім випадків\~надання правничої\~допомоги за\~рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги . Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до\~ч.ч.\~1-3\~ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Ч.\~8\~ст.\~141\~ЦПК України\~передбачено,\~що розмір\~витрат,\~які сторона\~сплатила або\~має сплатити\~у зв`язку\~з розглядом\~справи,\~встановлюється судом\~на підставі\~поданих сторонами\~доказів (договорів,\~рахунків тощо). Такі\~докази подаються\~до закінчення\~судових дебатів\~у справі\~або протягом\~п`яти днів\~після ухвалення\~рішення суду\~за умови,\~що до\~закінчення судових\~дебатів у\~справі сторона\~зробила про\~це відповідну\~заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Велика палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року по справі №826/1216/16 зазначила наступне. Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду від 30.09.2009 №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права. Отже, з викладеного випливає, що до правової допомоги належать й консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо. КС зазначив і про те, що гарантування кожному права на правову допомогу в контексті ч.2 ст.3, ст.59 Конституції покладає на державу відповідні обов`язки щодо забезпечення особи правовою допомогою належного рівня. Такі обов`язки обумовлюють необхідність визначення в законах, інших правових актах порядку, умов і способів надання цієї допомоги. Проте не всі галузеві закони, зокрема процесуальні кодекси, містять приписи, спрямовані на реалізацію такого права, що може призвести до обмеження чи звуження змісту та обсягу права кожного на правову допомогу При цьому, Велика палата Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року по справі №826/1216/16, роз`яснила, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. З матеріалів справи вбачається, що 18.06.2018 року між АБ «Південний»\~та Адвокатським\~об`єднанням «Юрпрайм»\~було укладено\~договір №1/6-18\~про надання\~правової допомоги та додаткові угоди до договору про надання правової допомоги. Вартість послуг за складання позовної заяви складає 1 000,00 грн., що підтверджується рахунком актом № 475 від 19.05.2021 року. Зазначені грошові кошти у розмірі 1\~000,00 грн. за надання правової допомоги були сплачені позивачем, що підтверджується меморіальним ордером №3019 від 21.05.2021 року. З урахуванням викладеного, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на правову допомогу у розмірі 1\~000,00 грн. Відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2\~270,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved