Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-11 00:00:00

23 липня 2020 року [PERSON] звернувся до суду із указаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що [INFO] помер його батько - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Зі змісту позову вбачається, що маючи намір прийняти спадщину, [PERSON] звернувся до нотаріуса, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Згідно зі змістом позову, у визначений законом термін позивач не зміг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки після смерті близької людини перебував у морально пригніченому стані, а також вважав, що складеного батьком заповіту достатньо для оформлення спадщини в зручний для нього час. На підставі викладеного у позовній заяві, [PERSON] просив визначити додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] батька [PERSON] . Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 24.07.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. У судове засідання для розгляду справи по суті позивач та його представник не з`явилися, подали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити. Представник відповідача - Територіальної громади в особі Житомирської міської ради в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без його участі. Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено право учасників справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їхній відсутності на підставі наявних матеріалів справи. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши й дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності та кожен окремо, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] є сином померлого [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтва про народження, свідоцтва про зміну прізвища, імені, по батькові. Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Гаркуши О.Л. №52/02-31 від 10.07.2020 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] після померлого батька [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1223, 1270 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини справи, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини із поважних причин. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Зважаючи на викладене, суд задовольняє позовні вимоги [PERSON] та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved