Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-15 00:00:00

22 квітня 2016 року до суду надійшла зазначена позовна заява. В позовних вимогах позивач просить: визнати незаконним дисциплінарне стягнення, яке оголошено [PERSON] наказом №128 від 23.03.2015 року начальника вагонної дільниці регіональної філії «Південно-Західна Залізниця» та зобов'язати відповідача скасувати його; поновити [PERSON] у правах на працю, зобов'язавши відповідача поновити її на займаній посаді - провідника поїзда сполученням Київ - Варшава. Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що для підписання оспорюваного наказу та винесення догани не було підстав та він є незаконним, оскільки позивачем не вчинялись діяння, які визнаються дисциплінарним проступком. Як зазначає позивач, вона під час виконання трудових обов'язків провідника вагону №33/02488 поїзда №67/68 сполученням Київ-Варшава з 15 по 16 січня 2016 року не порушувала ані Інструкції №049 з охорони праці для провідника пасажирського поїзда, ані доповнень до робочої інструкції, затвердженої наказом №575 від 29.09.2015 з якими позивача не було ознайомлено. Також безпідставні твердження відповідача в наказі нібито про порушення графіку роботи та відпочинку та відключення роботи системи відеоспостереження. З грудня 2005 року по теперішній час позивач не порушувала правил трудового розпорядку та колективного договору, трудові обов'язки виконувала сумлінно, порушень трудової дисципліни не було, до дисциплінарної відповідальності не притягувалась. Також позивач зазначає, що внаслідок незаконного притягнення її до дисциплінарної відповідальності, її відсторонено від роботи провідником поїзда міжнародного сполучення без визначення терміну цієї заборони працювати на займаній посаді, що є фактично переведенням на нижчеоплачувану роботу та подвійним покаранням за одну і ту саме подію, що завдає позивачу матеріальну та моральну шкоду. В судовому засіданні позивач та її представник заявлені вимоги підтримали та просили задовольнити з підстав, визначених в позовній заяві. Крім того, представник просила відшкодувати судові витрати, а саме: за участь в судових засіданнях, за складання позовної заяви, за консультації, складання запитів, пояснень, досудову підготовку до участі у суді, вихід до суду, а всього 6 384,70 грн. Представник відповідача в судовому засіданні, яке відбулось 10.08.2016 року позовні вимоги не визнала та просила відмовити в їх задоволенні на тій підставі, що з Інструкцією №049 з охорони праці позивач була ознайомлена перед початком роботи на підприємстві та потім кожні три місяці, про що заноситься в журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці. Відповідно до п. 1.7.5 вказаної Інструкції, провідник пасажирського вагону має дотримуватись графіка чергувань та відпочинку, який складається на кожний маршрут окремо. Пунктом 1.6 вказаної інструкції передбачено відповідальність за невиконання вимог Інструкції. Що стосується переведення на нижчеоплачувану роботу представник зазначила, що провідники пасажирських вагонів мають однакові місячні оклади, при поїздках за кордон виплачується надбавка в більшому розмірі, ніж провідникам, які обслуговують вагони в межах території України. Також не існує такої посади як провідник поїзда сполученням Київ-Варшава та щоб стати провідником міжнародного сполучення необхідно пройти порядок відбору працівників поїзних бригад для обслуговування міжнародних пасажирських поїздів, який затверджений наказом, а тому відсторонення від роботи провідника поїзда міжнародного сполучення не є фактичним переводом на нижчеоплачувану роботу. В судове засідання, яке відбулось 16 вересня 2016 року представник відповідача не з'явилася, хоча належним чином була повідомлена про час та місце слухання справи. А тому на підставі ст.169 ЦПК України, враховуючи, що представник відповідача надала свої заперечення проти заявлених вимог, суд продовжив розгляд справи у відсутність представника відповідача. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов'язок доказування покладений на сторони. Вислухавши сторони, свідка, оцінивши в сукупності надані в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення заявлених вимог за наступних підстав. Частина 1 статті 147 КЗпП України визначає, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Стаття 149 КЗпП України визначає, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. У відповідності до п.11Положення про дисципліну працівників залізничного транспорту України, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 26 січня 1993 р. N 55 та погоджене з Радою профспілки залізничників і транспортних будівельників України 29 липня 1992 р., дисциплінарним проступком є провинне порушення дисципліни працівником залізничного транспорту. Як встановлено в судовому засіданні, наказом №4141/ос від 28.11.2005 року [PERSON] з 02.12.2005 року прийнято на посаду провідника пасажирських вагонів на підставі контракту. 28.10.2013 року між Вагонною Дільницею ст. Київ-Пасажирський та [PERSON] був підписаний контракт з працівником №1136. Умовами пункту 12 Контракту було визначено, що у випадку невиконання чи неналежного виконання обов'язків, передбачених цим контрактом, сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства та цього контракту. 11.06.2015 року [PERSON] ознайомилась із робочою інструкцією провідника пасажирського вагону про що свідчить її підпис. Згідно п.26 розділу ІІ «Завдання та обов'язки» Інструкції, [PERSON] зобов'язувалась виконувати вимоги нормативних актів про охорону праці. За пунктом 8 розділу ІІІ «Права» Інструкції, [PERSON] має право ознайомлюватися з документами, що визначають права та обов'язки за займаною посадою. В той же час розділ IV Інструкції визначає «Відповідальність» за недотримання правил внутрішнього трудового розпорядку, охорони праці (п.2). Інструкція №049 з охорони праці для провідника пасажирського вагона передбачає, що за даною інструкцією провідник інструктується перед початком роботи на підприємстві (первинний інструктаж), а потім через кожні 3 місяці (повторний інструктаж). Результат інструктажу заноситься в «Журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці» де повинен бути підпис інструктуючого і провідника (п.1.4). Пунктом 1.6 Інструкції передбачено дисциплінарну відповідальність за невиконання вимог даної Інструкції. У відповідності до п.1.7.5 Інструкції провідник пасажирського вагону зобов'язаний дотримуватися графіка чергувань та відпочинку, який складається на кожний маршрут окремо. Начальником Вагонної дільниці ст.Київ-пасажирський був затверджений графік роботи та відпочинку провідників пасажирського вагонів поїзду сполученням №67/68 Київ-Варшава на період з 12.12.2015 року. В судовому засіданні позивач пояснила, що саме цей графік їй не доводили до відома, про що свідчить відсутність її підпису про ознайомлення з ним. Крім того, оглянувши графік в судовому засіданні [PERSON] суду пояснила, що вона його не розуміє. Вона пояснила, що їй було відомо, що вона працює в другу зміну про що вона розписалась в рейсовому журналі. Суду не було надано доказів, що [PERSON] була ознайомлена з графіком роботи та відпочинку з 12.12.2015 року. 23.03.2016 року начальник Виробничого підрозділу Вагонної дільниці ст.Київ-Пасажирський Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» Регіональна філія «Південно-Західна залізниця» П.І. Соломаха підписав наказ №128 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». За наказом, за порушення посадових обов'язків, а саме: п.1.7.5 Інструкції №049 з охорони праці для провідника пасажирського вагона, за порушення доповнення до робочої Інструкції, затвердженого наказом №575 від 29.09.2015, провідника пасажирського вагона [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності - оголошено догану. Як вбачається, підставою для видачі наказу стали протокол оперативної наради від 23.03.2016; рапорт інженера [PERSON] від 18.01.2016; пояснення провідника пасажирського вагона [PERSON] від 23.03.2016; пояснення провідника пасажирського вагона [PERSON], графік роботи відпочинку; графік чергувань; дорожня відомість пасажирського вагона №33/02488. В наказі зокрема зазначено, що 23.03.2016 року на оперативній нараді було встановлено, що в рейсі 15.01.16-17.01.16 поїзд №67/68 сполученням Київ-Варшава-Київ вагон №33/02488 обслуговували провідники пасажирських вагонів [PERSON] та [PERSON] По результатах перевірки поїзної документації встановлено, що відповідно до графіку роботи та відпочинку провідника пасажирських вагонів поїзда №67/68 сполученням Київ-Варшава на шляху прямування поїзда провідник [PERSON] повинна була заступити на зміну чергувати в період 18:35 - 23:55, проте в письмовому поясненні [PERSON] повідомила, що заступила на чергування по станції Ковель, тобто о 01:21, чим допустила порушення графіку роботи та відпочинку. Крім того, в наказі зазначено, що під час чергування провідника [PERSON] була відключена система відеоспостереження, проте дані дії не були підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, як вбачається з наказу. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] стало порушення графіку роботи та відпочинку. З копії протоколу оперативної наради при начальнику Вагонної дільниці станції Київ-пасажирський ПЗЗ від 23.03.2016 року вбачається, що порядком денним було визначено розгляд випадку виявлення перевезення не задекларованого товару (цигарок). Питання порушення графіку роботи та відпочинку провідником пасажирських вагонів [PERSON] не було включено в порядок денний. В той же час, як вбачається з протоколу, провідник пасажирських вагонів [PERSON] в своєму письмовому поясненні повідомила, що про факт приховування провідником [PERSON] забороненого до перевезення товару в службовому купе, їй було невідомо. Цигарки були занесені до вагону та приховані в службовому купе за відсутності провідника [PERSON], під час її відпочинку, згідно графіку чергування. Службовим розслідуванням не встановлено часу коли потрапили цигарки до службового купе. Також в протоколі зазначено, що по результатах перевірки поїзної документації, встановлено, що відповідно до графіку роботи та відпочинку провідника пасажирських вагонів поїзда №67/68 сполученням Київ-Варшава, на шляху прямування поїзда провідник [PERSON] повинна була заступити на зміну чергувати в період 18:35 - 23:55, проте в своєму письмовому поясненні провідник [PERSON] повідомила, що заступила на чергування по станції Ковель, тобто о 01:21, чим допустила порушення графіку роботи та відпочинку. В матеріалах справи відсутні пояснення [PERSON], який в той день разом з [PERSON] працював щодо її роботи та відпочинку, враховуючи, що містяться суперечності в поясненнях [PERSON] щодо часу її відпочинку та роботи. Також відсутні щодо зазначеного пояснення начальника пасажирського поїзда, якому підпорядковується безпосередньо [PERSON] В судовому засіданні не надано доказів проведення службового розслідування щодо зазначеного проступку [PERSON] та не відбирались пояснення щодо порушення графіку роботи та відпочинку. В той же час, нарада ухвалила за порушення посадових обов'язків, а саме: п.1.7.5 Інструкції №049 з охорони праці для провідника пасажирського вагона, за порушення доповнення до робочої Інструкції, затвердженого наказом №575 від 29.09.2015, провідника пасажирського вагона [PERSON] притягнути до дисциплінарної відповідальності - оголосити догану. Як вбачається, 23.03.2016 року [PERSON] надавала пояснення саме з приводу того, яким чином потрапили цигарки до купе провідників та зазначила, що вона до станції Ковель відпочивала. Із записів в рейсовому журналі №10080 пасажирського потягу №67/68, в рейсі Київ-Варшава з 15.01 по 17.01.2016 року вбачається, що [PERSON] мала працювати в другу зміну. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона ознайомлювала провідників із графіком чергування, але не впевнена, що саме з тим, що міститься в матеріалах справи поскільки там відсутній підпис [PERSON] В судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] під час роботи провідником пасажирських вагонів дисциплінарних стягнень не мала, характеризується позитивно. Отже, оскільки в судовому засіданні встановлено, що у [PERSON] не відбирались пояснення щодо вчиненого проступку, не проводилось розслідування, відповідачем не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку, обставин, за яких вчинено проступок, і попередню роботу [PERSON] на підприємстві, суд вважає, що відповідачем безпідставно притягнуто [PERSON] до дисциплінарної відповідальності та наказ №128 від 23.03.2016 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», виданий Публічним акціонерним товариством «Українська залізниця» Регіональна філія «Південно-Західна залізниця» виробничий підрозділ вагонна дільниця ст.Київ-Пасажирський в частині притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності підлягає скасуванню. Пунктом 2.7 Положення про залучення працівників поїзних бригад Вагонної дільниці станції Київ-пасажирський до обслуговування пасажирських поїздів та причіпних вагонів, яке затверджене наказом начальника вагонної дільниці - заступником начальника галузевої пасажирської служби від 23.05.2014 №352 передбачено, що у разі наявності дисциплінарного стягнення працівник не може бути задіяним на обслуговування міжнародних та фірмових поїздів і надалі має право бути задіяним в обслуговуванні поїздів внутрішнього сполучення. Водночас, позивачем не оспорювався Протокол оперативної наради при начальнику Вагонної дільниці станції Київ-пасажирський ПЗЗ від 23.03.2016 року, про відсторонення позивача від обслуговування поїздів міжнародного сполучення. А тому враховуючи, що позивач, згідно контракту працює провідником (в контракті та наказі про прийняття на роботу не зазначено провідником поїзду якого сполучення працює позивач), тому суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог позивача в частині зобов'язання відповідача поновити позивача на займаній посаді - провідника поїзда сполученням Київ-Варшава. Стаття 84 ЦПК України визначає, що витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. Закон України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» у статті 1 визначає, що розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Представник позивача надала суду витяг з Договору про надання правової допомоги від 04.04.2016 року, який укладено між [PERSON] та адвокатом Богомоловою І.Г. Суду не було надано розрахунок витрат на правову допомогу. Представник позивача у відповідності до ч.2 ст.56 ЦПК України не допускалася до участі у справі як особа, яка надає правову допомогою за ухвалою суду. А тому суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу. На підставі статті 88 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню судові витрати - судовий збір. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial