Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-22 00:00:00

23.02.2021 р. від [PERSON] до суду надійшла позовна заява до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Третя Запорізька державна нотаріальна контора, за результатами розгляду якої позивач просить суд визнати за ним право власності на 2/3 частини від 2/4 часток житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . 22.03.2021 рок від [PERSON] , [PERSON] до суду надійшов зустрічний позов до [PERSON] , третя особа: Третя Запорізька державна нотаріальна контора, за результатами розгляду якої позивачі просять суд визнати за [PERSON] та [PERSON] право власності на 1/6 частку за кожним від 2/4 частки житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . Позиція позивача за первісним позовом Позов мотивовано тим, що [INFO] помер його батько - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина за заповітом на належні померлому 2/4 частки житлового будинку [ADDRESS] , яка належала йому на праві власності на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 04.08.1992 року. У передбачений законом строк для прийняття спадщини, позивач за первісним позовом звернувся з заявою про прийняття спадщини за заповітом до Третьої Запорізької державної нотаріальної контори, внаслідок чого було заведено спадкову справу. На теперішній час, позивач за первісним позовом, оформити спадщину через нотаріальну контору не має можливості, з причини відсутньої державної реєстрації права власності на нерухоме спадкове майно у вигляді - 2/4 частини житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Як на правові підстави заявлених вимог позивач за первісним позовом посилається на статті 328,1217,1223,1233,1268,1270,1296,1298 ЦК України. Таким чином, позивач за первісним позовом просить визнати за ним право власності на 2/3 частини від 2/4 частки житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . Позиція відповідачів за первісним позовом 23 квітня 2021 року від відповідачів за первісним позовом до суду надано заяви, в яких зазначено, що відповідачі за первісним позовом не заперечують проти первісного позову та просять розглянути справу без їх участі ( а.с. 111). Позиція позивачів за зустрічним позовом Зустрічний позов мотивовано тим, що [INFO] помер - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина за заповітом на належні померлому 2/4 частки житлового будинку [ADDRESS] , яка належала йому на праві власності на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 04.08.1992 року. За своє життя [PERSON] залишив заповіт (не змінений та не скасований), який був складений 19 жовтня 2007 року та посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Носенко Л.В., за яким належні йому 2/4 частини житлового будинку [ADDRESS] заповів наступним чином: [PERSON] , 1/6 частку від 2/4 частки, [PERSON] , 1/6 частку від 2/4 частки, 2/3 частки від 2/4 частки [PERSON] . Позивачі за зустрічним позовом у передбачений законом строк для прийняття спадщини звернулися з заявами на прийняття спадщини за заповітом до Третьої Запорізької державної нотаріальної контори, проте до теперішнього часу не мають можливості отримати через нотаріальну контору Свідоцтво про право спадщини за заповітом з підставі відсутності правового документу та відсутньої державної реєстрації права власності на нерухоме спадкове майно у вигляді - 2/4 частини житлового будинку [ADDRESS] , тому вказані обставини змусили їх звернутися до суду з зустрічним позовом. Як на правові підстави заявлених вимог позивачі за зустрічним позовом посилаються на статті 328,1217,1223,1233,1268,1270,1296,1298 ЦК України. Таким чином, позивачі за зустрічним позовом просять визнати за [PERSON] та [PERSON] право власності на 1/6 частку за кожним від 2/4 частки житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] . Позиція відповідача за зустрічним позовом 23 квітня 2021 року від відповідача за зустрічним позовом до суду надано заяву, в якій зазначено, що відповідач за зустрічним позовом не заперечує проти зустрічного позову та просить розглянути справу без його участі ( а.с. 112). Процесуальні дії суду, заяви, клопотання сторін Ухвалою суду від 25 лютого 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження по зазначеній справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче судове засідання. Зобов`язано Третю Запорізьку державну нотаріальну контору надіслати на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] померлого [INFO] (а.с. 25-26) 04 березня 2021 року від Третьої Запорізької державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] (а.с. 32-76) Ухвалою суду від 24 березня 2021 року прийнято до розгляду зустрічний позов [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Третя Запорізька державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно та об`єднано його в одне провадження у справу № 331/933/21 за первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Третя Запорізька державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно (ас. 99-100). Позивач за первісним позовом [PERSON] надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити на підставі наявних у справі письмових доказів, проти задоволення зустрічного позову заперечень не має. Позивачі за зустрічним позовом: [PERSON] , [PERSON] надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, на позовних вимогах наполягають та просять їх задовольнити, проти задоволення первісного позову заперечень не мають. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у підготовчому судовому засіданні за відсутності сторін та ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини Матеріалами справи встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції від 19.06.2012 року, актовий запис № 101 (а.с. 36). Згідно заповіту від 19 жовтня 2007 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1284, посвідченого Носенко Л.В., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, [PERSON] заповів належні йому на праві власності 2/4 частини житлового будинку [ADDRESS] в таких частках: 2/3 частки - [PERSON] , 1/6 частку - [PERSON] , 1/6 частку - [PERSON] (а.с. 47). Відповідно після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 2/4 частини житлового будинку [ADDRESS] . 07 серпня 2012 року до Третьої Запорізької державної нотаріальної контори із заявами на прийняття спадщини за заповітом звернулись [PERSON] та [PERSON] , спадкова справа № 388/2012 (а.с. 34-35). 25 серпня 2012 року до Третьої Запорізької державної нотаріальної контори з заявою на прийняття спадщини за заповітом звернулася [PERSON] , спадкова справа № 388/2012 (а.с. 65). Постановою державного нотаріуса Третьої Запорізької державної нотаріальної контори № 1008/02-31 від 15.042013 р. [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] (а.с. 75). Підставою відмови у вчиненні нотаріальної діє стало відсутність державної реєстрації права власності на спадкове майно. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб. Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, у відповідності до ст. 1218 ЦК України ввійшли всі права та обов`язки що належали померлому на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а саме майнові права на майно, яке належало моєму батькові за час його життя. Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Статтею 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. За вимог ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Стаття 1296 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до глави 10 п. 4.15 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 за № 296/5 передбачено, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусами після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкоємцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Пленум Верховного Суду України у постанові від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» також роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Прийнявши спадщину після смерті [INFO] [PERSON] , позивач за первісним позовом та позивачі за зустрічним позовом як спадкоємці у позасудовому порядку не мають можливості її отримати, оскільки їм відмовлено у вчиненні нотаріальних дій через відсутність реєстрації права власності та оригіналу правовстановлюючих документів на спадкове майно. Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод до якої Україна приєдналась 17.07.1997 відповідно до Закону від 17.07.1997 № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., Першого протоколу та протоколів № 2, № 4, № 7 та № 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України). Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Враховуючи, що як позивач за первісним позовом так й позивачі за зустрічним позовом не мають можливості оформити спадкове майно відповідно до вимог законодавства, у зв`язку із відсутності правового документу та відсутньої державної реєстрації права власності на нерухоме спадкове майно, питання визнання права власності на спадкове майно за заповітом має вирішуватись у судовому порядку. Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права. При цьому, одним із способів захисту цивільного права є визнання права власності. Враховуючи вищевикладене, аналізуючи у сукупності зібрані у справі докази, суд вважає, що первісні позовні вимоги та зустрічні позовні є законними, обґрунтованими, підтверджуються матеріалами справи, не зачіпають прав та законних інтересів третіх осіб, а тому підлягають задоволенню.

Outcome: approved