Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-23 00:00:00

22 липня 2021 року позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить надати їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] , померлого [INFO] , та визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири, що розташована у [ADDRESS] . Ухвалою суду від 27 липня 2021 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання. 04 листопада 2021 року від позивача [PERSON] надійшла уточнена позовна заява, в якій вона зменшила позовні вимоги та просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , достатній для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , якому за життя належала 1/2 частина квартири [ADDRESS] . В передбачений законом строк для прийняття спадщини вона не звернулася із відповідною заявою, оскільки проживає в с. Варюшене Веселинівського району Миколаївської області та з 2003 року доглядає свою хвору матір [PERSON] , [INFO] , яка є інвалідом другої групи та потребує стороннього догляду. 02 квітня 2021 року позивач звернулася до Вітовської державної нотаріальної контори Миколаївської області із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у зв`язку з тим, що вона не прийняла спадщину в передбачений законом шестимісячний термін та на момент смерті спадкодавця постійно разом з ним не проживала, а тому їй було запропоновано звернутись до суду з позовною заявою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 04 листопада 2021 року замінено первісного відповідача Миколаївську районну раду Миколаївської області на належного відповідача Шевченківську сільську раду Миколаївської області. Ухвалою суду від 30 листопада 2021 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, від її представника [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, в якій вона просила позов задовольнити в повному обсязі з підстав, вказаних у позовній заяві. Відповідач Шевченківська сільська рада Миколаївської області у судове засідання свого представника не направила, надіслала заяву про розгляд справи за відсутності їх представника та про визнання позову в повному обсязі. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Відповідно до частини шостої статті 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження, не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. Складання повного рішення судом відкладено до 24 грудня 2021 року. Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до Постанови Верховної Ради України від 19 травня 2016 року №1377-VІІІ «Про перейменування окремих населених пунктів та районів» Жовтневий район Миколаївської області перейменовано на Вітовський район. Постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів» утворено Миколаївський район (з адміністративним центром у місті Миколаїв) у складі територій Березанської селищної, Веснянської сільської, Воскресенської селищної, Галицинівської сільської, Коблівської сільської, Костянтинівської сільської, Куцурубської сільської, Миколаївської міської, Мішково-Погорілівської сільської, Нечаянської сільської, Новоодеської міської, Ольшанської селищної, Очаківської міської, Первомайської селищної, Радсадівської сільської, Степівської сільської, Сухоєланецької сільської, Чорноморської сільської, Шевченківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконкомом Шевченківської сільської ради Вітовського району Миколаївської області (а.с.11). Згідно договору купівлі-продажу квартири від 05 грудня 2000 року №317, який визнано дійсним рішенням Жовтневого районного суду Миколаївської області від 01 грудня 2014 року, [PERSON] належала 1/2 частина квартири [ADDRESS] (а.с.18, 19). У відповідності до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно свідоцтва про народження [PERSON] є рідною донькою померлого [PERSON] та спадкоємцем першої черги за законом належного йому майна, в силу частини першої статті 1261 ЦК України (а.с.20). Згідно частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як убачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Вітовської державної нотаріальної контори Миколаївської області від 02 квітня 2021 року, позивач на день відкриття спадщини зі спадкодавцем постійно не проживала та не була зареєстрована з ним за однією адресою (а.с.13-14). Зазначеною постановою державний нотаріус відмовила позивачу в оформленні спадкових прав, у зв`язку з пропуском строку звернення із заявою про прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 07 грудня 2021 року №67644796 спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась (а.с.69). Відповідно до частини першої та частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Виходячи з висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 26 червня 2019 року по справі №565/1145/17, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо (правова позиція Верховного Суду, викладена в постанові від 11 листопада 2020 року по справі №750/262/20). Звертаючись до суду з позовом, позивач зазначила поважністю причини пропуску строку для прийняття спадщини те, що її матір [PERSON] є інвалідом другої групи безстроково та потребує постійного стороннього догляду, що підтверджується довідкою сімейної амбулаторії №8 комунального некомерційного підприємства Миколаївської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги №5» від 21 жовтня 2021 року №149/21 (а.с.41). На думку суду, наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть бути визнані поважними, з огляду на приписи частини третьої статті 1272 ЦК України. Разом з\~цим,\~у відповідності\~до частини\~третьої статті\~15\~ЦПК України\~учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Процесуальні права та обов`язки сторін визначено статтею 49 ЦПК України, зокрема, пунктом 1 частини першої передбачено право відповідача на визнання позову (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до частини першої статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно заяви Шевченківської сільської ради Миколаївської області від 23 листопада 2021 року №4-298/02-27/21 відповідач визнав позов повністю. Згідно частини четвертої статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. На думку суду, визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Так, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини унормовано приписами частини третьої статті 1272 ЦК України, при цьому, позивач є спадкоємцем першої черги за законом, яка бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] , а причини пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини вважаються визнаними відповідачем як поважні. З огляду на викладене, суд приймає визнання позову відповідачем. Ураховуючи викладене, суд уважає за можливе позов задовольнити повністю та визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , терміном в 6 (шість) місяців.

Outcome: approved