Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-01 00:00:00

22 вересня 2017 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 12 липня 2017 року внаслідок забиття зливної каналізації побутовим сміттям було залито її квартиру за адресою: [ADDRESS]. 13 липня 2017 року обслуговуючою організацією КП «Сумитеплоенергоцентраль» Сумської міської ради було складено акт про залиття квартири, відповідно до якого причиною залиття було зазначено ремонтні роботи, що проводилися на даху. Одночасно в акті було зазначено про опис пошкоджень, що зазнала квартира. Відповідно до висновку будівельно-технічного дослідження, розмір матеріального збитку, заподіяного в результаті залиття квартири, а саме: пошкодження покриття стін, стелі, плінтусів, напільного покриття, станом на липень 2017 року складає 31\~063 грн. Відповідно до експертного товарознавчого дослідження розмір матеріальної шкоди завданої залиттям меблів складає 8107 грн. Крім того, позивач вказує, що неправомірними діями відповідача їй завдано моральну шкоду, що полягає у душевному стражданні внаслідок пошкодження майна, яку позивач оцінює у сумі 5000 грн. Позивач вказує, що факт заподіяння шкоди, протиправність дій відповідача та наявність причинного звязку між заподіянням шкоди та протиправною поведінкою підтверджується актом залиття квартири, в якому зазначено, що причиною затоплення є забиття зливної каналізації. Посилаючись на вимоги ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. ст. 1116,1192 ЦК України просить суд стягнути з відповідача в рахунок відшкодування майнової шкоди завданої залиттям 39170 грн., в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000 грн., витрати на проведення експертиз 3400 грн., витрати на правову допомогу 5000 грн., а всього: 52570 грн. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав у повному обсязі. Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти позову, надала письмовий відзив, викладений у формі заперечення (а.с.80-81). Представник відповідача вважає, що КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР ніяким чином не завдавало шкоди позивачу, натомість вказує, що після отримання повідомлення від позивача було складено акт про залиття квартири, відповідно до якого було встановлено, що на даху будинку № 5 по вул. О.Береста виконувалися ремонтні роботи капітального характеру з покриття даху. Навколо зливної каналізації рубероїдна покрівля була відкрита, що є ймовірною причиною залиття. Позивачу було рекомендовано звернутися до підрядної організації, яка виконує ремонтні роботи. Представник відповідача вказує, що відповідно до договору № 872-К від 22 червня 2017 року ремонтні роботи покрівлі будинку за адресою: м. Суми, вул. О.Береста, 5 проводив ФОП [PERSON], а замовником вказаних робіт з капітального ремонту був Департамент інфраструктури міста Суми. Третя особа Департамент інфраструктури міста Суми в судове засідання представника не направив, натомість надав письмовий відзив (а.с.104-107), якому просив розглядати справу в відсутність представника та пояснював, що КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР на час виникнення спірних правовідносин є надавачем послуг з утримання будинків і споруд та будинкових територій багатоквартирних будинків, в тому числі і будинку за адресою: м. Суми, вул. О.Береста, 5. Департамент вказує, що відповідно до договору № 872-к від 22 червня 2017 року за рахунок коштів міського бюджету було проведено капітальний ремонт покрівлі будинку в якому знаходиться спірна квартира. Замовником робіт по капітальному ремонту покрівлі був Департамент інфраструктури міста Суми, виконавцем - ФОП [PERSON] У відзиві третьою особою також зазначається, з посиланням на постанову КМУ №668 від 01 серпня 2005 року, що замовник забезпечує у встановленому законодавством порядку здійснення технічного нагляду і контролю шляхом делегування відповідних повноважень третій особі, із зазначенням у договорі підряду їх повноважень. Крім того, у відзиві зазначено, з посиланням на ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та на Наказ державного комітету з питань житлово-комунального господарства №150 від 10 серпня 2004 року, що до поточного ремонту належить очищення зливних водостоків від сміття, а також очищення дахів покрівель від сміття, бруду, листя, і цей поточний ремонт повинен виконуватися власними силами виконавцем послуг (тобто КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР), або із залученням підрядних організацій. Суд, вислухавши представників сторін, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Згідно з вимогами ст.\~\~15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності, виданого 07 лютого 2000 року, позивач [PERSON] є співвласником квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.7). Відповідно до рішення виконавчого комітету Сумської міської ради від 23 липня 2015 року № 363 «Про погодження комунальному підприємству «Сумижитло» Сумської міської ради залучення на договірних засадах субєктів господарювання виконавців послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій», з метою забезпечення кваліфікованого, якісного, гарантованого обслуговування та ремонту житлових будинків, його технічного обладнання, надання житлово-комунальних послуг, дотримання санітарного стану прибудинкових територій, 01 вересня 2015 року між КП «Сумижитло» СМР та КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР укладено договір № 01092015-У «На утримання будинків і споруд та прибудинкових територій». Предметом вказаного договору є передача замовником виконавцю функцій з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій, при цьому замовник покладає, а виконавець приймає на себе зобовязання по наданню послуг з утримання житлових будинків, споруд і прибудинкових територій, надання житлово-комунальних послуг власникам та користувачам житлових та/або нежитлових приміщень, згідно переліків будинку, зазначених в додатку № 1 до договору, та проведення з ними розрахунків (а.с. 80-81). 13 липня 2017 року представниками КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР [PERSON], [PERSON], [PERSON] було складено акт про те, що 12 липня 2017 року в квартирі за адресою: [ADDRESS] трапилося залиття та було пошкоджено приміщення: кухня: стеля (плівка) присутність води по периметру S 7,2 кв.м; стіна (шпалери), руді плями S 0.8 кв. м; багет відклеївся 3,3 м/п; зал: стеля (плівка) розірваний в центрі кімнати S17,2 кв. м; багет відклеївся по всій довжині кімнати 16м/п., підлога (ламінат) здуття по всій кімнаті S17,2 кв. м.; ванна кімната: стеля (плівка) присутність води по периметру S 6,1 кв. м., набухші двері 1 шт.; спальня: стеля (частина ГКП, водо емульсія, плівка), руді плями S0,013 кв. м, стіни (шпалери), часткове відшарування від стіни S 0,7 кв. м., підлога (ламінат) здуття S 3,2 кв. м., набухші двері, відсутність електропостачання. У вказаному акті зазначено, що на момент виходу комісії на покрівлі виконуються роботи капітального характеру. Навколо зливної каналізації рубероїдна покрівля відкрита, що є ймовірною причиною залиття. У висновках та рекомендаціях комісії було рекомендовано мешканцям квартири № 30 звернутися до підрядної організації, яка виконує ремонтні роботи на покрівлі (а.с.8). Із виписки електронної бази КП «Сумитеплоенргоцентраль» СМР про прийняття заявок від мешканців за 12 липня 2017 року вбачається, що о 22-40 годині 12 липня 2017 року надійшов виклик про протікання ливньовки в першому підїзді по вул. Береста, 5 в м. Суми. Заяву було передано на АВС, зі звіту АВС прочищено ливньовку (а.с.103). Крім того, з акту обстеження житлового будинку № 5 по вул. О. Береста, який було складено 26 липня 2017 року в присутності головного спеціаліста відділу експлуатації житлового фонду Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради [PERSON], представника Департаменту [PERSON], начальника технічної дільниці КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР [PERSON], представника підрядної організації ФОП [PERSON], встановлено, що житловий будинок №5 по вул. Береста збудовано у 1981 році пятиповерховий, 3-х підїзний , стіни цегляні, покрівля рулонна. Комісією здійснено огляд технічного стану покрівлі та зливної каналізації житлового будинку. У ході обстеження встановлено, що рулонна покрівля підїзду №1 потребує капітального ремонту. На момент обстеження прибраний рубероїд по периметру навколо зливної труби радіусом 15 см. Інші роботи по капітальному ремонту підїзду не проводилися. Зі слів мешканців будинку, під час дощу вода текла через незачинену ревізію зливної каналізації та затопила квартири 9-го, 8-го, 7-го поверху по стояку квартири № 30. Під час дощу була викликана аварійна служба. Аварійною службою було виявлено та усунуто засмічення зливної каналізації. Комісією зроблено висновок про необхідність КП «Сумитеплоенргоцентраль» СМР виконати прочищення всіх труб зливної каналізації даного будинку та інших будинків на своїй території обслуговування (а.с.92). Допитаний в суді свідок [PERSON] пояснив, що він в складі бригади аварійної служби влітку в липні 2017 року пізно ввечері виїздив на виклик щодо залиття квартири на вулицю Береста, 5, перший підїзд. Свідок пояснив, що він піднявся на кришу підїзду, потім спустився у підвал, там через заглушку в зливній каналізації дістав мертвого голуба, прочистив зливний стік (іншого сміття було небагато). На запитання головуючого свідок пояснив, що причиною засмічення зливної каналізації і основним сміттям був саме мертвий голуб, який вже почав розкладатися. Яким чином голуб потрапив до зливного стоку, невідомо, можливо попав зверху. Допитаний в суді свідок [PERSON] суду пояснив, що працює начальником технічної дільниці КП «Сумитеплоегенргоцетраль» СМР та в силу своїх обовязків виходив на місце залиття квартири 13.07.2017 року, тобто вже після того, як це залиття сталось. Піднявшись на дах будинку, він побачив, що зливний стік було накрито консервною банкою, рубероїдне покриття навкруги було вирублено до самої металевої труби. Пояснив, що можливо це і було причиною забиття каналізації. Сміттевловлювач не було встановлено жорстко, це саморобний пристрій, тому він міг і не затримати сміття. На час злиття відбувалися покрівельні роботи і рубероїд накривався над третім та другим підїздами. Над першим підїздом була підготовка до ремонту та накриття рубероїдом. На запитання суду, чи бачив він голуба у зливному стоці, свідок [PERSON] відповів, що ні. На запитання представника позивача свідок відповів, що прочищення зливної каналізація проводилося у 2016 році, після попереднього залиття цієї квартири. Свідок [PERSON] також пояснив, що другий акт він не підписував, так як був не згоден з ним, і вважає, що не можна точно вказати причину залиття, оскільки на даху будинку порушено парапет, свого часу там падали бетонні блоки, і через інші пошкодження даху вода могла потрапити до квартири, а не через зливну каналізацію. Пояснень з приводу того, скільки разів на рік (на місяць) потрібно проводити прочищення зливного стоку, свідок надати не зміг. Із листа Сумського обласного центру з гідрометеорології вбачається, що ввечері 12 липня 2017 року пройшов зливовий дощ. Кількість опадів склала 0,4 мм. Протягом дня 13 липня 2017 року пройшов сильний зливовий дощ, кількість опадів склала 45,8 мм, що становить 59% від місячної норми (а.с.117). Із наданих письмових доказів та пояснень свідків, допитаних в судовому засіданні, судом встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] стало засмічення зливного стоку сміттям, основою частиною даного засмічення був труп птаха. Як наслідок, після прочищення засмічення зливного стоку, вода відразу почала сходити в каналізацію, незважаючи на те, що надворі була сильна злива. Крім того, суд звертає увагу, що залиття квартири сталось 12.07.2017 року, коли за гідрометеорологічними показниками пройшов зливовий дощ. В цей день 12.07.2017 року викликана аварійна служба та було усунуто засмічення зливної каналізації (зі зливного стоку витягнуто мертвого голуба), вода пішла в зливну каналізацію, після чого залиття квартири припинилось. При цьому, не зважаючи на те, що за гідрометеорологічними показниками наступного дня 13.07.2017 року пройшов сильний зливовий дощ (зі значно більшою кількістю опадів, коли добова норма опадів склала 59% від місячної норми), залиття квартири позивачки 13.07.2017 року не відбулось, оскільки на той момент зливна каналізація не була засмічена. Дана обставина спростовує пояснення сторони відповідача, що залиття квартири відбулося внаслідок виконання ремонтних робіт та відкриття рубероїдної покрівлі навколо входу до зливної труби під час сильного дощу, оскільки значно сильніший дощ йшов наступного після залиття дня, і при цьому залиття квартири позивачки наступного дня не відбувалось і виклику аварійної служби позивач не здійснювала. Відповідно до вимог ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до обовязку виконавця послуг належить забезпечення своєчасності та відповідної якості житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору. Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, який затверджено Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства складової з утримання від 10 серпня 2004 № 150, до складу утримання будинків і споруд та прибудинкових територій належить утримання зовнішній та внутрішніх зливових водостоків (поточний ремонт), а саме: підготовка системи зливових водостоків до сезонної експлуатації; закріплення водостічних труб, колін, воронок; прочищення зливових водостоків від сміття; усунення нещільностей водостічних труб ( розділ № 1, п.п.1.1.118 Примірного переліку). Відповідно до п. 2.4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затвердженого Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 N 76 Поточний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Організація поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативно-правових та нормативно-технічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій (п.2.4.1.Правил). Тривалість поточного ремонту визначається за нормами на кожний вид ремонтних робіт конструкцій та обладнання і обумовлюється у договорі (п.2.4.2.Правил). Таким чином, відповідач КП «Сумитеплоенергоцентраль» СМР, який є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд будинку за адресою: м. Суми, вул. О.Береста, 5, зобовязаний в тому числі належним чином утримувати зовнішні та внутрішні зливові водостоки будинку. Однак систематичні перевірки зливної каналізації та зливних стоків відповідачем не проводилась, що призвело до неконтрольованого засмічення зливного стоку, внаслідок чого і відбулося залиття квартири позивача. Згідно з ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.190 ЖК України підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, зобовязані відшкодувати заподіяну шкоду. Частиною 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що виконавець зобовязаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. У звязку з винними діями відповідача щодо неналежного утримання внутрішніх зливових водостоків у будинку №5 по вул. О.Береста в м. Суми було допущено залиття квартири та заподіяно майнову шкоду позивачу. У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У спорах про відшкодування шкоди на позивача покладається обовязок довести розмір заподіяної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог позивач надала суду експертний висновок будівельно-технічного дослідження № 1002 від 25 липня 2017 року, згідно якого величина матеріального збитку, заподіяного в результаті залиття квартири № 30, розташованої за адресою: м. Суми, вул. О.Береста, 5, за станом на липень 2017 року складає 31 063грн. (а.с. 9-24). Відповідно до висновку експертного товарознавчого дослідження №1161 складеного 08 серпня 2017 року розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям меблів, станом на момент проведення дослідження складає 8107 грн. (а.с.36). Вказаний розмір завданої матеріальної шкоди відповідачем не спростований. Відповідно до п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Суд прийшов до висновку про доведеність належними та допустимими доказами факт спричинення матеріальних збитків позивачу. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума у розмірі 39 170 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди. За положеннями ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розяснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у звязку з ушкодженням здоровя, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у звязку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих звязків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоровя потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Як встановлено судом, з вини відповідача було пошкоджено належне позивачу майно, внаслідок чого позивач вимушена була змінити звичний для неї уклад життя, відчула стрес, переживання, отже факт заподіяння моральної шкоди є очевидним. З огляду на характер порушення прав позивача та їх наслідки, виходячи із засад розумності та справедливості, ступені вини відповідача, істотності вимушених змін у їх життєвих стосунках, конкретних обставин по справі і наслідків, що наступили, на думку суду з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню моральна шкода у сумі по 2000 грн. Крім того, згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути понесений позивачем судовий збір в сумі 640 грн., витрати на проведення експертизи у сумі 3400 грн.(а.с.37-38), витрати на правничу допомогу у сумі 5000 грн. (а.с.41).

Outcome: partial