Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-26 00:00:00

23.06.2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею до [PERSON], третя особа Служба у справах дітей Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що 10.06.2011 року між ним та відповідачем було укладено шлюб, який було зареєстровано у відділі реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, про що зроблено актовий запис - № 481. Від шлюбу мають неповнолітню дитину - [PERSON], [INFO]. Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 24.05.2016 року у справі № 752/19936/15-ц шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. На теперішній час донька постійно проживає з матір»ю за адресою [ADDRESS]. Після розірвання шлюбу відповідач постійно перешкоджає йому у спілкуванні з дитиною. Телефонував [PERSON] з метою поспілкуватись з донькою та домовитись про можливість зустрічі з нею, однак відповідач останні 6 місяців до моменту подання позовної заяви не відповідає на телефонні дзвінки, а у рідких коротких розмовах зазначає, щоб він ніколи не телефонував і не спілкувався з дитиною. Разом з цим відповідач обмежує спілкування дитини з батьками позивача, її дідусем та бабусею. Стверджував, що він як свідомий громадянин розуміє свій батьківський обов»язок приймати участь у вихованні дитини, має дуже велике бажання виховувати свою дитину, спілкуватися з нею, віддаючи своє тепло та батьківську турботу. Зазначив, що жодних обставин, які б давали підстави вважати, що його спілкування з дитиною спричинить їй шкоду не існує. Просив зобов»язати відповідача не чинити йому перешкоди у спілкуванні з донькою [PERSON]. Визначити способи його участі у спілкуванні і вихованні дитини: систематичні побачення з донькою щосуботи (не менше трьох годин) та в день її народження; можливість зустрічей з донькою в інші дні за узгодженням із відповідачем та/або за бажанням доньки; регулярне спілкування з донькою по телефону (та/або за допомогою інших способів спілкування Skype, Viber і т.п.). У судове засідання позивач не з»явився, звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, повідомивши суд, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з»явилась повторно, про дату час та місце судового засідання повідомлена належним чином, з будь-якими клопотаннями до суду не зверталась. Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації явку свого представника в судове засідання не забезпечила, на адресу суду направлено клопотання про розгляд справи за відсутності останнього, направлено висновок органу опіки та піклування Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації щодо заявлених [PERSON] позовних вимог. З огляду на викладене, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін у справі, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] з 10.06.2011 року перебували в офіційно зареєстрованому шлюбі, про що у відділі реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві зроблено актовий запис № 481 (а.с. 5). Від даного шлюбу сторони мають спільну дитину - дочку [PERSON], [INFO] (а.с. 8). Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 24.05.2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (а.с.6-7). Відповідно до правил статей 153, 155, 157, 159 СК України: мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом; здійснення батьками своїх прав та виконання обов»язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини; питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов»язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитини, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини; якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов»язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров»я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров»я одного з батьків, зловживання ними алкогольними напоями або наркотичними засобами. Крім того, правилами ст. 19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним, обов»язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв»язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Органом опіки та піклування Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації 23.01.2017 року зроблено висновок № 100-1216 щодо розв»язання заявленого [PERSON] до [PERSON] спору з приводу усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з нею (а.с. 40). Як видно зі змісту зазначеного вище висновку позивач проживає в [ADDRESS], працює в Державній службі фінансового моніторингу України, позитивно характеризується за місцем роботи, має стабільний дохід та сплачує аліменти на утримання доньки відповідно до рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24.05.2016 року. За вказаною [PERSON] адресою представниками Служби у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації 03.11.2016 року проведено обстеження житлово-побутових умов проживання та складено відповідний акт, згідно якого, умови для проживання малолітньої дитини створені та відповідають вимогам. В наявності окреме спальне місце, дитячі іграшки та одяг. Відповідач, [PERSON] на неодноразові запрошення Служби у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації не з»являлась, жодних пояснень, документів та доступу до житла для обстеження житлово-побутових умов проживання не надала. Відповідно до інформації управління охорони здоров»я Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації до комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №2» Голосіївського району м. Києва за наданням медичної допомоги для [PERSON] батьки не зверталися. За результатами обстеження житлово-побутових умов позивача,

Outcome: partial