Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~22 лютого 2018 року заступник прокурора Хмельницької області звернувся до суду в інтересах [PERSON] міської ради до [PERSON], [PERSON] про стягнення завданих збитків, посилаючись на те, що 26 лютого 2015 року відповідачами здійснено будівництво 5 квартирного житлового будинку по вул. Гуменюка, 3 в м. Хмельницькому. Обєкт прийнято в експлуатацію відповідно до декларації про готовність від 26 лютого 2015 року за №ХМ142150580133. Відповідно до ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», передбачено, що замовник будівництва зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького від 17 грудня 2008 року №23. Згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації від 26 лютого 2015 року за №ХМ 142150580133 відповідачами було задекларовано 544,6 кв.м. площі житлових приміщень та 248 кв.м. площі нежитлових приміщень введеного в експлуатацію обєкта будівництва. Відповідно до п.п.2.2, 2.5 Положення, пайова участь для зазначеного обєкта складає 3% від загальної вартості будівництва житлового обєкта. У звязку із відсутністю зведеного кошторису вартості обєкта будівництва на підставі ч.5 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5.2 Порядку Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів [PERSON] міської ради проведено розрахунок пайової участі на рівні показника опосередкованої вартості будівництва обєктів соціального призначення, які споруджуються на території України, рекомендованого Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України з урахуванням визначеного порядком зонального коефіцієнта 0,6. У листі Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27 січня 2015 року №7/15-787 «Про індекси зміни вартості станом на 1 січня 2015 року» визначено, що опосередкована вартість будівництва адмінбудинків на території України з урахуванням ПДВ становить 10\~971 грн за 1 кв.м. Опосередкована вартість спорудження 1 кв.м. житла в Хмельницькій області станом на 1 січня 2015 року склала 6\~005 грн, що було визначено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 6 лютого 2015 року №17 «Про показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України». Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі, яку зобовязані сплатити відповідачі становить 181\~302 грн. Оскільки відповідачі в добровільному порядку укласти договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького відмовились, позивач відповідно до ст.ст.541,543, 544, 545, 1190 ЦК України просить його вимоги задовольнити та стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] збитки в сумі 181\~302 грн. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні прокурор заявлений позов підтримав в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник позивача також просив позов задовольнити з огляду на відсутність сплати пайового внеску відповідачами та не укладення договору. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечив, зазначив, що розрахунок виконаний не вірно, оскільки позивачу його довірителем було надано проектно-кошторисну документацію на будівництво, а тому до сплати кожним із відповідачів підлягає сума 11\~506 грн. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення учасників справи вважає, що позов слід задовольнити частково з огляду на наступне. \~ \~ \~ \~Як встановлено в судовому засіданні [PERSON] та [PERSON] було побудовано 5 ти квартирний житловий будинок по вул. Гуменюка 3 в м. Хмельницькому. Відповідні обставини в судовому засіданні учасниками справи не заперечувалися та підтверджуються декларацією про готовність обєкта до експлуатації від 26 лютого 2015 року №ХМ 142150580133, згідно якої загальна площа будівництва становила 792,6 кв.м., площа квартир 544,6 кв.м., житлова площа 312,8 кв.м., площа гаражів 88,7 кв.м., площа забудови 289,1 кв.м. Листом №01-16-679 від 2 вересня 2016 року Управління капітального будівництва Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів виконавчого комітету [PERSON] міської ради повідомило [PERSON] про необхідність укладення договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького із [PERSON] міською радою. Листом від 3 листопада 2017 року №01-16-833 Управлінням капітального будівництва Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів виконавчого комітету [PERSON] міської ради повідомило відповідачів про те, що розмір пайової участі у звязку із відсутністю зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва становить 181\~302 грн. Розрахунок розміру пайової участі визначений в сумі 181 302 грн = (544,6х6005х0,6х0,03) + (248х10971х0,6х0,075) визначений позивачем самостійно. \~ \~ \~ \~ \~Частинами 2, 3, 5\~ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Рішенням [PERSON] міської ради від 17.12.2008р. № 23 затверджено Порядок участі замовників у створені та розвитку інфраструктури м. Хмельницького, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску, та який було оприлюднено [PERSON] міською радою на офіційному сайті [PERSON] міської ради. Цим рішенням затверджено Порядок пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, а саме: згідно з п. 1.3 вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у відрахуванні замовником коштів до бюджету м. Хмельницького для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста. Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії [PERSON] міської ради від 17.12.2008 № 23 (надалі Порядок). Відповідно до п.2.4 Порядку для замовників, у разі здійснення будівництва житлових будинків або житлової часини будинку, пайова участь встановлюється у розмірі 3 % від вартості обєкта. Пропозиція юридичної або фізичної особи укласти певний договір цивільно-правового характеру - є публічною офертою. Вона має на увазі адресовану конкретним суб'єктам пропозицію, чітко виражає наміри цієї юридичної або фізичної особи, яка пропонує товар чи послугу. Строк визначений вказаним Законом та Положенням для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію, встановлений саме для добровільного виконання стороною вказаного обовязку, і невиконання такого зобовязання не звільняє замовника від укладення договору, адже невиконання замовником обовязку, передбаченого законом не може надавати йому переваг перед замовником, що виконав обов'язок Закону (аналогічну правову позицію сформульовано Верховним судом України - постанова від 01.02.2017 у справі № 922/753/16). Згідно з ч. 1ст.\~634\~ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Хмельницького однакові для всіх замовників, цей договір є відповідно до ст.\~634 ЦК України договором приєднання. Виникнення такого обов'язку безпосередньо з акта цивільного законодавства, рішень органів місцевого самоврядування передбачено ч. ч. 3, 4 ст. 11 ЦК України, по своїй суті з урахуванням положень ст.\~509\~цього Кодексу правовідносини між сторонами є зобов'язальними. Відповідно до ст.\~610\~ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання, а боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки (ст. 623 ЦК України). Згідно з ч. ч. 2, 4 ст.\~623\~ЦК України розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Право на залучення коштів пайової участі у розвиток інфраструктури прямо передбачено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачено чинним законодавством. Невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016року у справі № 3-1323гс16. З матеріалів справи вбачається, що всупереч вказаних вимог закону та Порядку відповідачі своєчасно із заявою про укладення договору до [PERSON] міської ради не звернулися, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслали, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатили. Таким чином,\~неправомірна бездіяльність\~відповідачів щодо\~обовязку взяти\~участь у\~створенні і\~розвитку інженерно-транспортної\~та соціальної\~інфраструктури населеного\~пункту,\~який кореспондується\~зі зверненням\~відповідача до\~позивача із\~заявою про\~укладення такого\~договору,\~є протиправною\~формою поведінки,\~внаслідок якої\~[PERSON] міська\~рада була\~позбавлена права\~отримати на\~розвиток інфраструктури\~населеного пункту\~відповідну суму\~коштів,\~яка охоплюється\~визначенням упущеної\~вигоди.\~При цьому\~наслідки у\~виді упущеної\~вигоди перебувають\~у безпосередньому\~причинному звязку\~із наведеною\~неправомірною бездіяльністю\~відповідача. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст.541 ЦК України солідарний обов'язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання. Ні договором про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, ні Законом не передбачено солідарного обовязку замовників будівництва нести відповідальність перед позивачем за ухилення від сплати пайового внеску, за таких обставин, суд вважає, що підстави для покладення солідарного обовязку із сплати пайового внеску на відповідачів відсутні. Крім цього судом також враховується і те, що представниками прокуратури та позивача не доведено, що бездіяльність відповідачів у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо звернення з приводу укладення договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького та щодо укладення такого договору була спільною, взаємно узгодженою та взаємно обумовленою (відповідачі не були позбавлені можливості звернення в індивідуальному порядку до позивача з приводу укладення договору про пайову участь, що виключало би їх вину в зазначеній бездіяльності), а тому суд вважає безпідставною вимогу щодо саме солідарного стягнення збитків з відповідачів. Тобто кожен із них повинен відповідати за своїми зобовязаннями самостійно. Згідно наданого представником відповідача зведеного кошторисного розрахунку загальна кошторисна вартість будівництва без урахування витрат з придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішньо- та поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій складає 767,069 тис грн. А тому відповідно до 2.4 Порядку розмір пайового внеску становить 23\~012 грн = 767\~069 х 3%/100%. Враховуючи, це суд приходить до висновку про необхідність стягнення саме цієї суми, а не 181\~302 грн, як просить позивач. Оскільки в судовому засіданні встановлено вину замовників у не укладенні договору та несплати пайового внеску суд приходить до висновку, що відповідну суму пайового внеску слід стягнути з відповідачів в рівних частках, оскільки підстави для визначення інших часток в судовому засіданні відповідачами належними та допустити доказами доведено не було. Судові витрати по справі становлять 2\~719 грн 53 коп., які відповідно до ст.141 ЦПК України слід розподілити наступним чином. Враховуючи, що позов задоволено частково на суму 23\~012 грн, що становить 12,69 відсотка від ціни позову 181\~302 грн, з відповідачів на користь прокуратури Хмельницької області слід стягнути судові витрати в сумі по 172 грн 55 коп. = 345 грн 11 коп./2.

Outcome: approved