Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-26 00:00:00

23.06.2017 року, представник позивача за дорученням - [PERSON], звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення коштів отриманих без достатньої правової підстави, посилаючись на те, що у грудні 2012 року між ним та відповідачем, був укладений усний договір у простій письмовій формі в рахунок платежів за придбання корпоративних прав ПП «Юран», що підтверджується розпискою. Сума завдатку становила 70 000 доларів США. Оскільки договір купівлі-продажу корпоративних прав не був укладений між сторонами з вини відповідача, він зобов'язувався до лютого 2014 року, провести відповідні заходи, спрямовані на підписання договору купівлі продажу корпоративних прав ПП «Юран». Однак, до теперішнього часу, договір купівлі продажу не укладено, отриману суму завдатку не повернуто, у зв'язку з чим, просив суд стягнути з відповідача на його користь суму завдатку в національній валюті за курсом НБУ на день винесення рішення. У судовому засіданні, представники позивача [PERSON], [PERSON], повністю підтримали заявлені позовні вимоги та пояснили, що [PERSON] домовлявся з відповідачем про подальше укладення угоди купівлі-продажу корпоративних прав із відповідачем усно. Вважають, що саме відповідач відмовляється повернути отримані від позивача кошти. Просили задовольнити вимоги у повному обсязі. У судовому засіданні, відповідач [PERSON], представник відповідача [PERSON], позов не визнали та зазначили, що [PERSON] не доведено належність йому спірних коштів у сумі 70 000 доларів США, ця сума є завдатком за майбутнє оформлення договору, а завдаток не повертається, просили суд повністю відмовити у задоволенні позову. Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає позов [PERSON] таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно до оригіналу розписки від 28 грудня 2012 року, оглянутої у судовому засіданні, [PERSON] отримав від [PERSON] завдаток в сумі 70 000 доларів США, купівлю продаж корпоративних прав ПП «Юран». Згідно до ч. 1 ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання. Відповідно до ст. 571 ЦК, якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо ж порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. При цьому сторона, винна у порушенні зобов'язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. Натомість за ч. 2 ст. 570 ЦК, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Відповідно до ст. 635 ЦК попереднім є договір, сторони якого зобов'язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. При цьому за змістом ст. 635 ЦК, попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору. За змістом ст. 657 ЦК, договір купівлі-продажу іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Судом встановлено, що сторонами у порушення умов ст. ст. 635, 657 ЦК, не було укладено у письмовій формі та нотаріально посвідченого попереднього договору з купівлі-продажу корпоративних прав ЧП «Юран». Суд при цьому зазначає, що внесення завдатку як способу забезпечення виконання зобов'язання може мати місце лише в разі наявності зобов'язання, яке повинно було виникати на підставі договору. Оскільки договору, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами у справі укладено не було, а вони лише домовилися укласти такий договір у майбутньому, то передана позивачем відповідачу сума грошей підлягає поверненню позивачу в повному обсязі на підстві ст. 571 ЦК, яка наголошує що сторона, винна у порушенні зобов'язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку. При вирішенні спірних правовідносин між сторонами, суд керувався положеннями ст. 1212 ЦК України згідно яких особа, яка набула майно або зберегла його за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, з якої воно було набуте, згодом відпала. На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що [PERSON], повиннен повернути отриману від позивача суму у розмірі 70 000 доларів США. За положеннями ст. 533 ЦК грошове зобов'язання має бути виконане у гривнях. Якщо у зобов'язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, то сума, що підлягає оплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. Відповідно до довідки від 27.11.2017 року Старобільського відділення АТ «Райфайзен Банк Аваль», офіційний курс долара США станом на 27.11.2017 року складає 2691.36460 грн за 100 доларів США. Оскільки сума боргу в іноземній валюті повинна стягуватися за законом в національній валюті за курсом Національного банку України станом на момент ухвалення рішення, то відповідно до курсу НБУ станом на момент ухвалення судового рішення за вказаним спором з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1 883 955, 22 грн. (70000 х 2691.36460). Відповідно до квитанції (а.с. 2), [PERSON] сплатив 8000,00 грн. судового збору, який підлягає стягненню з відповідача на його користь. Оцінюючи доводи представника відповідача, відповідача про існування судових рішень по справі сторонами й предметом позову є ті й самі особи, в зв'язку з чим справа підлягає закриттю, суд цих доводів не приймає, з цього приводу судом 07.09.2017 року винесено відповідну ухвалу. Доводи відповідача [PERSON] про те, що саме позивач [PERSON] спричинив йому збитки тим, що не виконав своєї обіцянки й не уклав договір купівлі-продажу корпоративних прав необґрунтовані, оскільки відсутнє судове рішення або позов [PERSON] з цього приводу до [PERSON], чого не заперечує відповідач.

Outcome: approved