Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-29 00:00:00

23 грудня 2019 року представник позивача адвокат Кравченко В.В. звернувся до суду в інтересах позивача [PERSON] з позовом, в якому просив визначити їй додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , терміном 3 місяці з дня набрання законної сили рішенням суду, мотивуючи свій позов тим, що після смерті спадкодавця відкрилась спадщина. Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори через скрутне матеріальне становище та юридичну необізнаність в порядку та строках прийняття спадщини. Ухвалою від 26 грудня 2019 року провадження у справі відкрито. Ухвалою від 23 березня 2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача [PERSON] . [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої [INFO] [PERSON] терміном 2 місяці з дня набрання законної сили рішенням суду, мотивуючи свій позов тим, що їй не було відомо про наявність заповіту. Ухвалою від 04 червня 2020 року прийнято позовну заяву третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача [PERSON] та об`єднано з первісним позовом. \~ \~ \~ \~В судове засідання позивач та її представник не з`явились, представник позивача надав заяву про проведення судового розгляду за його відсутності, вказавши про підтримання заявлених позовних вимог, а також відсутність заперечень щодо позову [PERSON] .. Відповідач Михайло-Коцюбинська селищна рада Чернігівського району Чернігівської області в судове засідання явку свого представника не забезпечили, просили розглянути справу за його відсутності. Представник третьої особи Дудко Л.В. надав заяву про проведення судового засідання за його відсутності, подану позвну заяву підтримали та вказали про відсутність заперечень щодо первісного позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази у справі судом встановлено наступне. Як вбачається з наданої копії свідоцтва про смерть, [INFO] померла [PERSON] , про що 28.07.2012 року виконкомом М.Коцюбинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області складено актовий запис № 38 (а.с.12). Після її смерті відкрилась спадщина. До спадкового майна увійшли земельні ділянки: площею 5,27 га, що розташована на території Михайло Коцюбинської селищної ради та 0,96 га, що розташована на території Жеведської сільської ради Чернігівського району та області. ( а.с.17-18) Відповідно до довідки Михайло-Коцюбинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області, [PERSON] на день смерті [INFO] була зареєстрована та проживала за адресою : [ADDRESS] одна (а.с.14). Як слідує з наданої Інформаціної довідки зі Спадкового реєстру спадкова справа після померлої [INFO] не заводилась. ( а.с.38) Також, в ході судового розгляду встановлено, що за життя спадкодавцем [PERSON] складено заповіт, який посвідчений 03 жовтня 1994 року секретарем виконавчого комітету Михайло-Коцюбинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області, яким вона все своє майно заповіла донькам: [PERSON] та [PERSON] , який на день смерті спадкодавця не змінено та не скасовано. ( 48-49) У відповідності до наданих копій свідоцтв про народження [PERSON] та [PERSON] є доньками [PERSON] . ( а.с.15,16, 60) \~ \~ \~ \~У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як слідує з правової позиції Верховного Суду України, висловленої у справі за № 6-1320цс17 від 23 серпня 2017 року, при розгляді таких спорів судам слід досліджувати чи вчиняв державний нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, в тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Як встановлено в судовому засіданні спадкоємці до нотаріуса не викликались, а отже враховуючи встановлені обставини, відсутність спору про спадщину, суд дійшов висновку, що [PERSON] та [PERSON] має бути встановлений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного,

Outcome: approved