Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-10 00:00:00

23.04.2019 року представник позивача [PERSON] . [PERSON] звернулася до суду із вказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] в м. Синельникове Дніпропетровської області, померла рідна баба позивача, [PERSON] у віці 77 років про що 11 листопада 2016 року складено відповідний актовий запис про смерть за № 369. Даний факт підтверджується Свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданий 11 листопада 2016 року Синельниківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. На день смерті [PERSON] була зареєстрована та фактично проживала за адресою: [ADDRESS] . Даний факт підтверджується довідкою № 0258 виданою виконавчим комітетом Синельниківської міської ради від 11.03 .2019 року. Спадкове майно, після смерті [PERSON] , окрім іншого складається з частини будинку [ADDRESS] . Даний факт підтверджується Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 26.10.2009 року та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 26.10.2009 року. Спадкодавець, [PERSON] , за життя склала заповіт, згідно якого належну їй частину будинку заповідала матері позивача, [PERSON] , та рідному дядькові позивача, [PERSON] . Однак невдовзі, не встигши оформити спадщину, померли і спадкоємці за заповітом: 26 грудня 2017 року мати позивача, [PERSON] ; 25 грудня 2018 року рідний дядько позивача, [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтв про смерть. З приводу оформлення спадщини після смерті своє матері позивач звернувся до Першої Синельниківської державної нотаріальної контори і навіть вже оформив право власності на майно, яке належало матері позивача, що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 26.03.2019 року та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 26.03.2019 року, однак під час оформлення спадщини, було з`ясовано, що ні мати позивача, ні дядько позивача, взагалі ні хто з приводу оформлення спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не звертався, спадкова справа не заводилась. Єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] є її онук, позивач у справі [PERSON] , що підтверджується його свідоцтвом про народження та свідоцтвом про народження його батька. 29.03.2019 року позивач звернувся до Першої Синельниківської державної нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини після [PERSON] , однак отримав відмову у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на майно спадкодавця, оскільки позивач у встановлений строк згідно ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини і на момент смерті з померлою не проживав. Тому позивачу було рекомендовано звертатись до суду. Позивач пропустив строк на прийняття спадщини у зв`язку з тим, що юридично не обізнаний, після смерті своєї баби у встановлений законом шестимісячний строк не звертався, оскільки розумів що він не належить до найближчого кола спадкоємців, а також знав про складений заповіт, тому розумів що майно [PERSON] перейде до спадкоємців за заповітом. Позивач не знав і навіть не здогадувався, що спадкоємці за заповітом не звернулись до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В зв`язку з викладеним, просить суд, визнати причини пропуску [PERSON] , [INFO] , строку для прийняття спадщини поважними. Визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] . Представник позивача до початку проведення підготовчого судового засідання надав суду заяву про підтримання заявлених вимог та розгляд справи без їх присутності. До початку проведення підготовчого судового засідання від представника відповідача територіальної громади в особі Синельниківської міської ради надійшла заява про відсутність заперечень щодо позову, просить розглядати справу без їх участі. Таким чином, суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши докази, викладені в письмових матеріалах справи, давши їм належну оцінку, прийшов до наступного. Відповідно до ч. 1 ст.\~1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч. 1 ст.\~1221\~ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 11 листопада 2016 року Синельниківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області підтверджується факт смерті [INFO] [PERSON] (а.с.9). Відповідно до копії заповіту від 11.10.2016 року [PERSON] заповіла [PERSON] 4/18 частки та [PERSON] 3/18 частки будинку [ADDRESS] ( а.с. 12). Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 28 грудня 2017 року Синельниківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області підтверджується факт смерті [INFO] [PERSON] (а.с.10). Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 26 грудня 2018 року відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві підтверджується факт смерті [INFO] [PERSON] (а.с.11). Судом досліджено копії свідоцтво про народження [PERSON] , [INFO] та [PERSON] відповідно до яких, встановлено, що позивач у справі [PERSON] є рідним онуком померлої [PERSON] ( а.с. 13,14). Згідно зі ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Частиною першою ст. 1265 ЦК України визначено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, після смерті [INFO] [PERSON] , спадкоємцем за правом представлення та спадкоємцем п`ятої черги за законом є її онук, позивач у справі [PERSON] . З листа державного нотаріуса першої Синельниківської державної нотаріальної контори Монич Н.Д. вбачається, що спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась. Однак, постановою державного нотаріуса першої синельниківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Монич Н.Д. від 27.03.2019 року [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки спадкоємцем був пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] ( а.с.8). Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16. 05. 2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» встановлено, що ст.\~1272\~ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.\~1272\~ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Частиною 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає, що вказаний строк є пропущеним позивачем з поважної причини. Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивача [PERSON] та відповідно відновлення його законних прав, що відповідає верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачу строк в два місяці, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини до відповідної нотаріальної контори. На підставі викладеного,

Outcome: approved