Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-19 00:00:00

22 грудня 2020 року позивач звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовною заявою, яка в подальшому була уточнена, до [PERSON] , третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною, в якій просив суд зобов`язати відповідача не чинити позивачу перешкоди у спілкуванні з дитиною [PERSON] , [INFO] . Встановити позивачу для участі у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою донькою [PERSON] , [INFO] такі способи участі: 1)Спілкування з донькою [PERSON] , [INFO] без згоди та без присутності матері з ночівлею за місцем проживання позивача та супроводом [PERSON] батьком з місця та до місця навчання, з місця та до місця гуртків, секцій, додаткових занять: -Щосереди кожного тижня з 18-45 год. до четверга 8-00 год.; -Щоп`ятниці кожного тижня з 18-45 год. до суботи 18-00 год. 2)Спілкування з донькою [PERSON] , [INFO] без згоди та без присутності матері без ночівлі з супроводом Дитини батьком з місця та до місця навчання, з місця та до місця гуртків, секцій, додаткових занять: -перша та третя неділя кожного місяця - протягом чотирьох годин. 3)У свята спілкування батька з донькою [PERSON] , [INFO] , без згоди та без присутності матері з супроводом батьком з місця та до місця навчання, з місця та до місця гуртків, секцій, додаткових занять: -Свято Нового року: кожен другий рік, починаючи з 2021 року, з ранку 31 грудня до ранку 02 січня відповідного року . -Великдень, Різдво, День незалежності України, Трійця, інші загальнодержавні свята, - кожен другий рік, починаючи з 2021 року, протягом доби. -День народження батька, тітки, бабусі та дідуся по батьковій лінії - протягом обумовленого з матір`ю [PERSON] часу, але не менше трьох годин - без супроводу матері Дитини. -День народження доньки: кожен другий рік, починаючи з 2021 року, свято влаштовує і проводить з донькою [PERSON] , [INFO] , батько без присутності матері [PERSON] . Матері надається вільний доступ до привітання дитини та проведення з нею часу поза влаштованими батьком святковими заходами. 4) Канікули: протягом одного місяця безперервно донька [PERSON] , [INFO] проживає з батьком в літній період часу; один тиждень безперервно - в зимовий час. Зобов`язати відповідача не чинити позивачу перешкоди у спілкуванні з дитиною [PERSON] , [INFO] у вказані дні та години. В обґрунтування позовної заяви посилається на те, що з 07 червня 2003 року до 13 листопада 2017 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, в період якого народилися діти: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] .. Після розірвання шлюбу діти проживають з матір`ю та ії новим чоловіком. Після припинення фактичних сімейних відносин, а тим більше, - після розірвання шлюбу, відповідач постійно маніпулює думкою дітей, відмовляє йому в спілкуванні з ними (раніше між сторонами існувала усна домовленість). Зокрема, молодшій доньці, травмуючи її, розповідала неправдиву історію про небажання позивача, щоб вона народжувалася (сама дитина про це розповіла). Молодшу доньку відповідач майже не дає бачити, а остання зустріч була демонстративно влаштована в парку відпочину ім. М. Горького в м. Харкові, але за присутності відповідача, їх спільної старшої доньки, її чоловіка, його дітей, які ходили поруч з ними і не давали між собою вільно спілкуватися. Відпускати доньку з ночівлею до позивача за місцем проживання або без присутності матері зі ним відповідач відмовляє, мотивуючи це вимогою зробити ремонт в спільній квартирі, про що і просить після вимог відповідача донька [PERSON] . Такі вимоги є безпідставними і ніяк не пов`язані безпосередньо з інтересами дитини, оскільки за місцем проживання позивач має належні житлово-побутові умови і його спілкування з донькою не повинно залежати від участі в утриманні спільного майна, в утриманні якого сама відповідач участі не бере. Також відповідач маніпулює карантинними заходами для відмови бачитися йому з донькою. Водночас дитина відвідує школу і гуртки і проживає ще з чотирма дітьми, які так само не дотримуються домашнього картинного режиму, як і відповідач з її чоловіком. Старша донька вже доросла і налаштована відповідачем таким чином, що позивач, як батько, потрібен лише для задоволення матеріальних потреб. Після того, як в липні 2020 року позивач звозив доньок на відпочинок до Туреччини, старша донька знову перестала з ним спілкуватися телефоном. При вищевказаній зустрічі в парку відмовилася підійти до нього поспілкуватися і демонстративно на його прохання почала обіймати вітчима. [PERSON] проживає в будинку, що належить йому на праві власності, розташований в [ADDRESS] . В будинку є всі належні умови для життя та навчання доньки [PERSON] . Характеризуючи себе, позивач зазначає, що не судимий, здійснюю підприємницьку діяльність, отримую доходи, не перебуває на обліку в психіатричному або наркологічному диспансері, позитивно характеризуюся, належним чином виконує батьківські обов`язки, аліменти сплачує у повному обсязі. Здійснює додаткові витрати, забезпечує дітям відпочинок, в тому числі за кордоном, дарує подарунки. За місцем проживання також характеризується позитивно. У зв`язку з перешкодами з боку відповідача вільно спілкуватися йому з дочками, він неодноразово звернувся з письмовою заявою до Департаменту служб у справах дітей від 14.02.2019 року, від 09.07.2019 року та 18.10.2020 року, на які надані відповіді, які носять формальний рекомендаційний характер та фактично не вирішує питання до участі у спілкуванні з донькою. Також позивачем направлено письмову пропозицію до відповідача прибути до нотаріуса з метою підписання нотаріально посвідченої угоди про способи виховання доньок, проте згоди вони не дійшли. Позивач зазначає,\~що любить свою доньку, тому бажає особисто спілкуватися з нею, на що має право. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 січня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Призначено підготовче судове засідання. 01 лютого 2021 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить задовольнити позов частково, визначити такі способи участі: 1) Спілкування з донькою [PERSON] , у супроводі або в присутності у місці зустрічі матері дитини [PERSON] :щочетверга кожного тижня з 16-00 години до 18-00 години;щосуботи кожного тижня протягом 2 годин за спільною домовленістю між батьком та матір`ю дитини щодо часу зустрічі; 2) Спілкування з донькою [PERSON] . [INFO] у супроводі або присутності у місці зустрічі матері дитини [PERSON] кожен рік в день, що є наступнім після дня народження дитини, а саме 17 травня кожного року до досягнення дитиною повноліття без обмеження адреси прогулянок та з врахуванням стану здоров`я дитини. Обґрунтовуючи заперечення посилається на наступні обставини, а саме обставини зазначені позивачем не відповідають дійсності, є перекрученими на свою користь, не відображають реальні обставини взаємовідносин учасників процесу та є такими, що направлені на введення в оману суду та органу опіки. Зазначає, що останні чотири роки, що є більшою половиною життя дитини, вона не проживає разом із батьком, та їх відносини між собою носять характер більш періодичних зустрічей, при цьому мати дитини завжди знаходиться неподалік, щоб донька не переживала та була спокійна за свою безпеку. За весь період не проживання батька з доньками, вони лише 2 рази їздили на спільний відпочинок (в 2018 році та в 2020 році), але такі подорожі були з присутністю старшої спільної доньки [PERSON] , [INFO] , яка вже є дорослою та з якою у Маргарита добрі довірчі відносини та відповідачка була спокійна за молодшу доньку яка була під надійним наглядом старшої доньки, яка їй завжди допомагала у догляді за [PERSON] , та яка знає про всі потреби молодшої сестри та може повністю їх задовольнити. Посилання позивача на те, що нібито відповідачка після розірвання шлюбу між ними - постійно маніпулює думкою дітей та відмовляє батькові у спілкуванні з ними, не відповідає дійсності так, як матір дітей ніколи не перешкоджала та не перешкоджає спілкуванню батька з дітьми, і повністю дотримувалась досягнутої усної домовленості з колишнім чоловіком про його порядок спілкування з дітьми. Траплялися випадки, коли молодша донька хворіла або погано себе почувала після хвороби та відповідно на цій підставі могло не відбутись побачення з батьком. Траплялися випадки коли батько і сам не проявляв заінтересованості побачитись у дні коли домовлялись, що він проведе з дитиною, що виявлялось в тому що він не приїзжав та не дзвонив. З 2019 року найменша донька [PERSON] почала сама відмовлятись від деяких зустрічей із батьком, переживала перед побаченнями з ними та була збентежена після побачень із батьком, а коли дитина проводила час із батьком, це відбувалось просто за вмовлянням побути з батьком хоча б пів дня, вона (можливо із за віку, можливо із-за поведінки позивача) після такого спілкування знаходиться в досить тривожному стані і їй складно відійти від цих зустрічей, власної ініціативи до побачень взагалі не виявляла. Так відповідач [PERSON] - звернулась до дитячого психолога з метою проведення з дитиною спілкування та виявити причини, що відбувається з дитиною, чому вона знаходиться в такому тривожному стані після зустрічей із батьком, чому не хоче їхати з ним на відпочинок сама. Так дитячим психологом проведено психологічне обстеження [PERSON] , та виявлено, що «девочка эмоционально привязана к маме и старшей сестре, и не видит папу в зоне своего комфорта, при этом ребенок боится об этом рассказать взрослому (папе). Занятие с психологом проходило перед встречей с папой и у ребенка наблюдается высокий уровень тревожности». Таким чином відповідачка зрозуміла, що з врахуванням віку дитини та періоду що вони не проживають разом, дитина не сприймає позивача як батька та між батьком та дитиною відсутній стійкий психологічний зв`язок, та примушування її до спілкування з батьком є психологічно травмуючим для дитини, та мати почала супроводжувати доньку на побачення з батьком, шляхом знаходження в полі або зору або декількох хвилинах ходьби від дитини. Так дитина почувала себе у безпеці та не переживала перед кожною зустріччю з батьком. Щодо посилання позивача на зустріч з дитиною, яка відбувалась у парку відпочинку ім. М. Горького зазначає, що відповідач привезла дитину до парку відпочинку на побачення з батьком та була просто неподалік, щоб дитина не переживала, так як саме за такої умови донька погодилась на цю зустріч, відповідач не ходила з позивачем поруч, просто була у цьому ж парку та діяла виключно в інтересах малолітньої дитини, яка знала що мати поруч та могла не переживати. Відповідач заперечує проти спільних ночівель батька з дитиною, так як останні два роки і дитина цього не бажає, а по-друге, під час розгляду цивільної справи про розподіл майна подружжя, що відбувалось в 2019 році, позивач навмисно зруйнував всі ремонтні роботи в їх спільній квартирі, та зробив неможливим там перебування з малолітньою дитиною, Надання згодина поїздку [PERSON] в 2020 році разом з батьком до Туреччини, здійснено лише з умовою, що він бере з собою старшу доньку [PERSON] , яка буде стежити за меншою сестрою та допомагати у вирішенні всіх питань які будуть виникати у маленької дитини, яка без сестри або без метрі не їздила на відпочинок ніколи, та яка втратила емоційний контакт з батьком та яка не тільки не відчуває близькості до батька, а навпаки не сприймає його повноцінно як батька. Після подорожі з батьком із Туреччини в 2020 році, зі слів дітей, відповідачу стало відомо, що всю подорож батько намагався займатись на його думку вихованням дітей, що відбувалось криками на них використовуючи нецензурну лайку в присутності співробітників готелю та інших відпочиваючих, окрім цього він маленькій дитині погрожував та шантажував (провокуючи на якій реакції з її боку) тим, що він залишиться, а вони полетять самі, постійно кричав на дитину за забруднення одягу у їдальні, протягом відпустки намагався часто розповідати про те, яка в них погана матір, про її аморальну поведінку та те, що [PERSON] така сама як її матір. Коли діти повернулись з Туреччини старша донька, яка вже все давно розуміє, повідомила мати, що вона більше ніколи ні під якими умовами з батьком не поїде на відпочинок, що вона зазнала за цей тиждень стільки образ та сорому, що навіть не хоче спілкуватись з батьком. [PERSON] донька повернулась в пригніченому стані, постійно хотіла бути разом із мамою, та не хотіла їхати на побачення з батьком, постійно згадувала як батько на неї кричав Відповідач не погоджується з визначеним графіком, вважає його таким, що не відповідає інтересам малолітньої дитини, вказаний графік\~лише має\~назву «визначення\~способу спілкування»,\~але по\~своїй суті\~є намаганням\~визначитидля доньки [PERSON] подвійне місце проживання, почергове то з батьком то з матір`ю, тобто є спором про визначення місця проживання дітей. Так, відповідач в січні 2021 року звернулась знову до дитячого психолога з метою оцінити емоційне ставлення дитини [PERSON] до матері, до батька з врахуванням того, що батьки розлучилися коли дитині було лише 3 роки, та з цього часу вона постійно мешкає разом із матір`ю та виявити рівень тривожності дівчинки в даний час і розробити рекомендації для психологічного оздоровлення та підтримки дитини. 26.01.2021року дитячим психологом складено висновок за результатами психологічного обстеження дитини [PERSON] , [INFO] . Так, в Розділі «Висновки» зазначено: «емоційний фон протягом усього обстеження адекватний, але трохи тривожний. Спілкування активне. Діяльність дитини активна. Спостерігається інтерес до виконання завдання. Рівень розвитку психічних функцій відповідно віку. Згідно з результатами психологічної діагностики (методами адекватними віку дитини) можна зробити висновки про те, що дівчинка не бачить тата в зоні свого комфорту, при цьому дитина боїться про це розповісти дорослому (татові). З урахуванням віку, статі дитини та її психологічної прив`язаності до матері, можна припускати, що відсутність матері поряд з дитиною протягом тривалого часу буде для неї стресом та може завдати моральну травму. Психологом встановлено, що у дівчинки в результаті тривалого не проживання з батьком (більша частина її життя) відсутній стійкий психологічний зв язок з батьком. З огляду на її вік і тривале проживання разом з матір`ю дівчинка повноцінно не сприймає свого біологічного батька, як батька, у зв`язку з чим проведення зустрічей батька з донькою без присутності матері, може негативно вплинути на психоемоційний стан дитини. Дитина емоційно прив`язана до мами і старшої сестри» В розділі «Рекомендації» вказано про те що «рекомендована тривала\~псіхокорекційна робота\~з дівчинкою:\~заняття з\~психологом на\~предмет зниження\~рівня тривожності.\~Рекомендовано провести\~психодіагностику дитини\~після спілкування\~з татом,\~на предмет\~дослідження рівня\~тривожності дитини.\~Рекомендовано з\~метою налагодження\~поступової довіри\~дитини до\~батька - проводити зустрічі\~дитини з\~батьком у\~присутності матері». Завірена копія висновку від 26.01.2021 року разом з додатковими документами надаються до відзиву на позовну заяву. За таких обставин є очевидним що зустрічі батька з дитиною без супроводу матері, будуть такими, що нашкодять інтересам малолітньої дитини. Можливо згодом, коли дитина стане дорослішою та між нею та батьком з`явиться хоча б найменший емоційній контакт та родинна близькість - такі зустрічі можуть відбуватись і за відсутності матері, але на теперішній час такі побачення в такий спосіб будуть травмуючими для дитини та відповідно є необхідність керуватися в першу чергу інтересами малолітньої дитини, а не амбіціями батька, який хоче раптово змінити сталий спосіб життя дитини та по суті визначити подвійне місце проживання для малолітньої дитини. Так дитина кожний будній день відвідує школу, так як навчається у 1-Б класі КЗ «ХСШ № 93», розклад її занять наступний: у понеділок та четвер з 08.00 до 11.20 години, у вівторок, середу та п`ятницю з 08.00 до 12.20 години. Також дитина [PERSON] регулярно відвідує заняття спортивними танцями та постійно тренується у ТСЦ «Роял Денс Клаб». Графік тренувань [PERSON] : понеділок - з 17.00 до 18.45 години; середа - з 17.00 до 18.45 години; п`ятниця - з 17.00 до 18.45 години; субота - з 10.30 до 12.00 години. Таким чином є очевидним, що запропонований батьком графік побачень з дитиною буде порушувати розклад занять дитини та відповідно порушувати інтереси дитини, або призведе до того, що рішення суду у цій частині може не виконуватись із-за незалежних та об`єктивних обставин від батьків. Відповідно є необхідним при ухваленні рішення суду врахувати розклад занять та тренувань дитини. Зазначає, що лише після формування між позивачем [PERSON] та малолітньою донькою [PERSON] сталих позитивних стосунків, після того, як дитина стане сприймати позивача як батька, а не як знайомого, буде доцільним надавати позивачу можливість проводити зустрічі з дитиною без присутності матері. У подальшому позивач не позбавлений можливості вирішити питання як за домовленістю сторін, так і в судовому порядку щодо зміни способу його участі у вихованні дитини з урахуванням її віку, стану здоров`я, зміни ставлення дитини до нього, укріпленням психоемоційного зв`язку та формуванням довірливих стосунків між ним. 22 лютого 2021 року на адресу суду від позивача [PERSON] надійшли пояснення по суті, в яких зазначає, що проведення психологічного обстеження дитини, суперечить законодавству, було проведено односторонньо та без його згоди, тому вважає такі висновки психолога як докази є неналежними та недопустимими. Також посилається на інші обставини аналогічні викладеним в позові щодо належного виконання своїх батьківських обов`язків та прояви турботи до дитини. 03 червня 2021 року через канцелярію суду надійшов від третьої особи Департаменту служби у справах дітей висновок щодо встановлення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітньої дочки, [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04 червня 2021 року клопотання відповідача [PERSON] про виклик та допит свідків в судовому засіданні - задоволено. Закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з неповнолітньою донькою, до судового розгляду по суті. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві. Відповідач та його представник в судовому засіданні частково заперечували проти задоволення у повному обсязі позовних вимог, надали пояснення посилаючись на обставини, які викладені у відзиві на позовну заяву. Відповідач також, була допитана судом у якості свідка. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи містяться пояснення, в яких він просив розглянути справу без його участі. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку. Статтею 15 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом передбачених\~ст. 16 ЦК України\~способами, Згідно ч. 1\~ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Так, в судовому засідання встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 13.11.2017 року було розірвано. (а.с. 11) Від шлюбу сторони мають двох спільних дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Після розірвання шлюбу між сторонами дитина [PERSON] , [INFO] постійно проживає разом із матір`ю [PERSON] . Батько [PERSON] проживає окремо. Сторони у добровільному порядку не дійшли згоди щодо участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною. Як вбачається з матеріалів справи сторони намагалися дійти згоди, що підтверджується складеною [PERSON] пропозицією щодо встановлення графіку зустрічей з дитиною [PERSON] , [INFO] , а також проектами договорів щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дітей. (а.с.8, 17-19, 21-22, з.а. 35) Також, позивач неодноразово звертався з різними листами до Департаменту служби у справах дітей щодо поведінки [PERSON] , а також позовними заявами до суду. (а.с. 23, 28, 32) Отже, як вбачається з матеріалів справи між сторонами дійсно існує спір, щодо усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з дитиною [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з характеристики складеної КЗ «Харківська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів №93 Харківська міська рада Харківської області імені В.В. Бондаренка» дитина [PERSON] , [INFO] навчається у першому класі. Зарекомендувала себе як старанна, дисциплінована, працелюбна учениця. Школу відвідує регулярно. Дівчинка знаходиться в школі до кінця занять, у понеділок і четверг з 8.00 до 11.20, у вівторок, середу та п`ятницю з 8.00 до 12.20. Дитина повністю забезпечена підручниками, робочими зошитами, канцелярськими товарами та іншими необхідними речами для школи. Дитина мешкає з матір`ю, [PERSON] . Мати активно займається вихованням доньки. Мати разом із вітчимом відвідували загальні батьківські збори, допомагали в облаштуванні шкільного кабінету. Мати організовує різноманітне дозвілля дитини. Батько дитини, [PERSON] , за весь час навчання школу відвідував декілька разів, про спілкування з донькою за межами закладу не відомо. (з.а.34, а.с.70.) Згідно довідки №1/21, яка надана громадською організацією «Танцювально-спортивний центр «Роял Денс Клаб» від 11.01.2021 року дитина [PERSON] , [INFO] регулярно відвідує заняття спортивними танцями та постійно тренується у Танцювально-0спортивному центрі «Роял Денс Клаб». Графік тренувань: Понеділок: 17.00 18.45; середа: 17.00 18.45; п`ятниця: 17.00 18.45; субота: 10.30 12.00. (а.с.71) Судом досліджувались дані про особу позивача та було встановлено, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] . Має на праві приватної власності житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] , працює здійснює підприємницьку діяльність, судимості не має та в розшуку не перебуває, на обліку у лікаря нарколога не перебуває. (а.с.5, 10,195,196) Згідно висновку про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітньої дочки,\~ [PERSON] ,\~ [INFO] .\~\~\~Департаменту служб у справах дітей Харківської міської\~\~ради №307 від 21.05.2021 року, вони вважають за доцільне встановлення порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої дочки, [PERSON] , [INFO] , визначивши час: перша, третя субота та друга, четверта неділя місяця з 11.00 до 18.00, щочетверга з 16.00 до 19.00. Всі зустрічі за згодою дитини. (а.с.192-193) Як вбачається з висновків дитячого психолога [PERSON] від 27.09.2021 року та 26.01.2021 року щодо дитини [PERSON] , [INFO] , емоційний фон протягом усього обстеження адекватний, але трохи тривожний. Спілкування активне. Діяльність дитини активна. Спостерігається інтерес до виконання завдання. Рівень розвитку психічних функцій відповідно до віку. Згідно з результатами психологічної діагностики (методами адекватними віку дитини) можна зробити висновки про те, що дівчинка не бачить тата в зоні свого комфорту, при цьому дитина боїться про це розповісти дорослому (татові) З урахуванням віку, статі дитини та її психологічної прив`язаності до матері, можна припускати, що відсутність матері поряд з дитиною протягом тривалого часу буде для неї стресом та може завдати моральну травму. Психологом встановлено, що у дівчинки в результаті тривалого не проживання з татом (більша частина її життя) відсутній стійкий психологічний зв`язок з батьком. З огляду на її вік і тривале проживання разом з матір`ю дівчинка повноцінно не сприймає свого біологічного батька, як батька, у зв`язку з чим проведення зустрічей батька з донькою без присутності матері, може негативно вплинути на психоемоційний стан дитини. Дівчинка емоційно прив`язана до мами та старшої сестри. (а.с.73,116-119) Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] , пояснила, що вона є старшою донькою позивача та відповідача, між батьками постійно виникають сварки, батько у її присутності та присутності молодшої сестри постійно образливо говорить про їх матір. У липні 2020 року вони разом з батьком їздили на відпочинок до Туреччини, під час відпочинку дівчати постійно були в емоційній напрузі. Згідно зі\~ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом із батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Право дитини на отримання належного сімейного виховання виникає у неї від народження. Відповідно до ч.1\~ст.141 СК України\~мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою. Частина 2\~ст.141 СК України\~зазначає, що розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею (ч.2\~ст. 157 СК України). Відповідно до ст.9 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованою\~постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. Частиною 3\~ст. 157 СК України\~передбачено, що той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Статтею 159 СК України\~передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Відповідно до частини 2 цієї статті суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. За правилами\~ст.19 СК України\~висновок органу опіки та піклування не є для суду обов`язковим, а підлягає оцінці поряд з іншими доказами. Практика ЕСПЛ встановлює акценти, відповідно до яких при розгляді сімейного спору пріоритет мають інтереси дитини над інтересами батьків; діти, народжені у шлюбі, і діти, народжені поза шлюбом, є рівними у своїх правах; будь-яке обмеження, накладене на особисте спілкування у відносинах між батьками та дітьми, повинне ґрунтуватися на належних до справи та обґрунтованих причинах, висунутих для захисту інтересів дитини і для подальшого об`єднання сім`ї. ( Справа «Савіни проти України» від 18 грудня 2008р., «МакМайкл проти Сполученого Королівства» від 24 лютого 1995 року). \~ \~ \~ \~Надані докази та доводи стороною відповідача щодо втрати психологічного зв`язку дитини з батьком з посиланням на висновки психолога та мотиви Верховного Суду, викладені в постанові від 23.06.2020 по справі № 754/9026/16-ц, суд оцінює критично. \~ \~ \~ \~У справі № 754/9026/16-ц, по якій надавалась оцінка доказів та враховувався висновок психолога, обстеження психологічне обстеження дитини було проведено майже протягом місяця при цьому за участю обох батьків як спільно так і окремо за участю дитини, про що зазначено в рішенні суду першої інстанції, з висновками якого погодились суди вищих інстанцій. \~ \~ \~ \~З наданих висновків психолога та пояснень відповідача вбачається, що обстеження дитини проводилось односторонньо без участі батька та без врахування всіх обставин. У висновку зазначено що дитина не бачить батька в зоні свого комфорту, відсутній стійкий психологічний зв`язок тощо. Проте з опису дослідження не визначено за яких обставини зроблено такий висновок. \~ \~ \~ \~Тому суд вважає, що відповідачем не доведено втрати психологічного зв`язку батька та дитини. \~ \~ \~ \~При цьому суд вважає встановленим, що позивач турбується про дитину, відвідує школу, утримує дитину, спільно відпочиває, в тому числі за кордоном, бажає приймати участь у її вихованні та спілкуванні, проте вирішення цього питання унеможливлюється внаслідок неприязних стосунків батьків дитини. \~ \~ \~ \~Враховуючи вік дитини, обставини справи, поведінку обох батьків, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] в частині визначення способів\~участі у\~вихованні та\~спілкуванні з\~дитиною підлягають частковому задоволенню. Виходячи із рівності прав батьків щодо дитини та інтересів дитини, віку останньої, бажання батька спілкуватися з дитиною, та не втратити із нею емоційний зв`язок,\~\~суд вважає за можливе визначити наступний час побачень:\~кожний четвер\~місяця з\~16-00\~години до\~19-00\~години,\~кожну першу\~та третю\~суботу місяця\~з 14-00\~години до\~18-00\~години,\~кожну другу\~та четверту\~неділю місяця\~з 11-00\~години до\~18-00\~години,\~день народження\~батька 21\~січня кожного\~року з\~12-00\~години до\~16-00\~години,\~кожний наступний\~день після\~дня народження\~дитини 17\~травня кожного\~року з\~13-00\~години до\~16-00\~години \~за згодою\~дитини та обов`язком батька повернення дитини до місця ії постійного проживання. Визначаючи такий спосіб, суд враховує, що дитина внаслідок напружених стосунків батьків отримує певний тиск та хвилювання, при цьому постійно проживає з матір`ю, має певний режим навчання та відпочинку. Тому заявлений позивачем спосіб побачення з дитиною, може порушувати ії інтереси. Оскільки батьки перебувають у неприязних стосунках, та те, що між ними постійно виникають сварки та непорозуміння, суд вважає, що присутність матері при зустрічі батька з дитиною, на чому наполягала відповідач, буде суперечити інтересам малолітньої [PERSON] , [INFO] , та може негативно позначатися на дитині при їх сумісному часу проводженні, отже суд вважає за доцільним визначити час побачень батька та дитини без участі та супроводу матері дитини [PERSON] . При цьому суд, приймаючи до уваги висновок органу опіки та обставини справи, вважає, що зустрічі повинні відбуватися за згодою дитини, оскільки має відчувати довіру та спокій щодо спілкування батьків, їх ставлення до цього питання. На підставі викладеного та

Outcome: partial