Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-05 00:00:00

23 липня 2018 року [PERSON] звернулась в суд із позовом до Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №4 Міської ради міста Кропивницького Кіровоградської області , яким просить скасувати наказ директора загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №4 Міської Ради міста Кропивницького Кіровоградської області від 27.04.2018р. №144 про оголошення їй, [PERSON], вчителю початкових класів, класному керівникові 4-А класу, догани за неналежне виконання посадових обов'язків; стягнути із загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №4 Міської ради міста Кропивницького Кіровоградської області (код ЄДРПОУ 31079861) на її [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER]), користь судовий збір в розмірі 704,80 грн. Свої вимоги мотивує тим, що вона із 12 січня 1981року працює вчителем початкових класів у Кіровоградській середній школі №4 , нині загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів №4 Міської ради міста Кропивницького Кіровоградської області . За наказом директора загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №4 Міської ради міста Кропивницького Кіровоградської області від 01.09.2017р. №166 її призначено класним керівником 4-А класу на 2017- 2018 навчальний рік. За наказом відповідача від 27.04.2018р. №144, їй, було оголошено догану за неналежне виконання посадових обов'язків . Наказ отримала 04.06.2018 року. Із наказу від 27.04.2018р. №144 вбачається, що підставами застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани стали матеріали та рекомендації комісії з внутрішнього розслідування, викладені у протоколах №1 від 19.04.2018р., №2 від 20.04.2018р., №3 від 23.04.2018р„ №4 від 24.04.2018р.,№5 від 26.04.2018р.,№6 від 27.04.2018р. Комісія з внутрішнього розслідування створена відповідачем за наказом від 18.04.2018р. №118, як зазначено в наказі, з метою об'єктивної перевірки фактів та з'ясування обставин щодо дій вчителя початкових класів і класного керівника 4-А класу [PERSON], викладених у колективній скарзі батьків учнів 4-А класу щодо неправомірної поведінки дій вчителя початкових класів, керівника 4-А класу, скарзі [PERSON] та заяви [PERSON] Вона пройшла психіатричне обстеження у КЗ «Кіровоградська обласна психіатрична лікарня», на підтвердження чого надає відповідну Медичну довідку про проходження обов'язкового попереднього та періодичного психічних оглядів серія 10 ААЄ №390701 від 12.07.20., згідно з якою психіатричних протипоказань до виконання роботи вчителя та психіатричних протипоказань до провадження роботи в шкільному навчальному закладі не має. Посадові обов'язки вчителя початкових класів загальноосвітнього навчального закладу та посадові обов'язки класного керівника виконує сумлінно. За час роботи в школі із 12 січня 1981р. по 27 квітня 2018р. жодного разу не притягувалась до дисциплінарної відповідальності. Оскаржуваний наказ від 27.04.2018р. №144 не містить посилання на норму закону, яку порушено, не має визначення про те, в чому полягає неналежне виконання посадових обов»язків, внаслідок чого її притягнено до дисциплінарної відповідальності, в ньому також не зазначено, в чому саме полягає проступок, який, за доводами відповідача вона здійснила та за який оголошено догану. Разом з тим, і протоколи №1 від 19.04.2018р., №2 від 20.04.2018р., №3 від 23.04.2018р., №4 від 24.04.2018р., №5 від 26.04.2018р., №6 від 27.04.2018р. не містять визначення фактичних обставин, які були встановлені комісією з внутрішнього розслідування та які послужили підставою для застосування відповідачем до неї заходу дисциплінарного стягнення, та не містять висновків цієї ж комісії щодо встановлення та доведеності вини у здійсненні проступку, за який оголошено догану, причинності зв'язку, тощо. За вказаних обставин наказ від 27.04.2018р. №144 вважає незаконним , та таким , що підлягає скасуванню. 31 липня 2018 року судом прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у вказаній вище справі , призначено її розгляд в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. 13.08.2018 року відповідач подав заяву про заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотав призначити справу до розгляду за загальними правилами позовного провадження. 22.08.2018 року відповідач подав відзив на позовну заяву, згідно якого просив у задоволенні заявлених позивачем вимог відмовити , вважає їх безпідставними, так як [PERSON] скоїла порушення трудової дисципліни та була притягнута до дисциплінарної відповідальності на підставі трудового законодавства України правомірно . Позивачка застосовувала недопустимі методи та способи виховання, і принижувала та психологічно тиснула на учнів. Таке відношення до учнів зі сторони позивачки є грубим порушенням педагогічної етики вчителя, моралі в суспільстві по відношенню до дітей , норм посадових інструкцій вчителя та класного керівника. Крім того, вважає, що прямими нормами закону не встановлено єдиного уніфікованого зразка написання наказу про дисциплінарне стягнення. Тобто, керівник закладу, складає його в межах своєї компетенції, а всі фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення зазначаються в додатках до наказу (протоколи комісії внутрішнього розслідування, результати діагностики учнів 4-А класу, акт про відмову пози вача від письмових пояснень) , які є невід»ємною частиною наказу. 13 вересня 2018 року судом задоволено клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання , яке 15 листопада 2018 року закрито та призначено справу до судового розгляду ( а.с. 92-93). В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав, просив їх задовольнити, пославшись на обставини, які викладені у позовній заяві. Відповідач, зокрема директор Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №4 Міської ради міста Кропивницького Кіровоградської області в судовому засіданні поданий відзив на позовну заяву підтримала, у задоволенні заявлених вимог просила відмовити, вважає , що оскаржуваний наказ було винесено у відповідності до вимог трудового законодавства, а надані позивачем докази не спростовують їх надані письмові доводи про правомірність накладення дисциплінарного стягнення. Допитана в судовому засіданні свідок, зі сторони відповідача, Марченко Ірина Василівна, яка працює у загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів №4 заступником директора по виховній роботі пояснила, що вона згідно наказу про проведення внутрішнього розслідування щодо об»єктивної перевірки фактів , які були викладені у скарзі [PERSON](голови батьківського комітету учнів 4-А класу) щодо дій вчителя початкових класів і класного керівника [PERSON], була головою створеної тимчасової комісії з проведення внутрішнього розслідування. Підтверджує той факт, що позивачка не надала медичної допомоги учениці 4-А класу \~ [PERSON] , під час уроку , коли у тої почалась кровотеча з носа, не викликала медичну сестру. Свідок Бакликова\~ Наталя\~ Миколаївна , яка працює в школі заступником директора з навчально-виховної роботи , та також була секретарем тимчасової комісії щодо об»єктивної перевірки фактів , які були викладені у скарзі [PERSON], в суді пояснила, що на засіданні комісії при перевірці заявлених у скарзі фактах, позивачка зазначала, що ніяких проблем у неї в класі не має, що скарги батьків є надуманними. Щодо аудіозапису наданого батьками , то спочатку говорила що не її голос, а потім визнала, що її. Обіцяла надати письмові пояснення, проте так і не подала їх . Свідок [PERSON] та Ткаченко\~ Андрій\~ Миколайович, які також були членами комісії згідно наказу про проведення перевірки , та працюють у відповідній школі на посаді вчителів , в судовому засіданні пояснювали, що дійсно під час перевірки скарги батьків щодо неправомірних дій вчителя початкових класів , класного керівника 4-А класу [PERSON] комісією було встановлено неналежне виконання нею своїх посадових обов»язків , зокрема, п.п. 2. 12, 2.20, 2.25 , 4.1, 4.3, 7.1 Посадової інструкції №5 вчителя початкових класів загальноосвітнього навчального закладу та п.п.2.1 , 3.1 Посадової інструкції №11 класного керівника . Аудіозаписи , які були надані батьками підтверджують неадекватну поведінку позивача, що вона застосовує по відношенню до неповнолітніх дітей психологічне насильство, зокрема, підвищує голос, кричить, переносить на дітей негативний настрій. Свідок Коваленко\~ Марина Вадимівна, яка працює практичним психологом у загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів №4 з 01.09.2017 року та була включена у склад комісії щодо об»єктивної перевірки фактів , які були викладені у скарзі [PERSON], в судовому засіданні пояснила, що вона проводила професійний аналіз психологічного стану та розвитку дітей 4-А класу шляхом анкетування та діагностування учнів та в подальшому коригуючі заняття з письмового дозволу батьків. Найбільші хвилювання у дітей були викликані ситуацією , коли вчитель кричала на дітей , коли проходила контрольна чи самостійна робота, відповіді біля дошки, не виконані домашні завдання . У спілкуванні з вчителем спостерігалась у дітей тривожність , зазначали, що вчитель кричить на них, лає, у класі їм з таким вчителем не затишно. Свідок [PERSON], який є представником батьків учнів 4-А класу , головою батьківського комітету, в судовому засіданні пояснив, що з метою захисту інтересів своєї доньки та дітей 4-А класу , він звернувся зі скаргами до директора школи , на неправомірні дії та неетичну поведінку вчителя початкових класів , класного керівника [PERSON],оскільки від дітей почали все частіше надходити скарги на її немотивовану агресію. Батькам стало відомо , що уроки вона проводить на підвищених тонах , стукає кулаком по столу, пригнічує їх . На його запит до Центру психології «Альта» , щодо аналізу аудіо запису та характеристики психоемоційного стану особи, яка була записана на аудіо , було надано аналіз, згідно якого психологами центру зроблені висновки, що вчитель вдається до тону наказів, робить різкі зауваження, неадекватно реагує на вислови дітей , переходить на особистість батьків. Формує у дітей тривожний стан. Такий вплив вчителя на навчання та виховання дітей приводять до характерологічних і патохарактерологічних реакцій. При довгому контакті з вчителем можливі навіть психосоматичні розлади у дітей. Заслухавши виступи учасників процесу, пояснення свідків, аудіо запис , вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо задоволення заявлених вимог, з наступного. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов»язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом ( ст. 81 ЦПК України). Відповідно до вимог частини першої статті 24 Закону України «Про загальну середню освіту» педагогічним працівником повинна бути особа з високими моральними якостями, яка має відповідну педагогічну освіту, належний рівень професійної підготовки, здійснює педагогічну діяльність, забезпечує результативність та якість своєї роботи, фізичний та психічний стан здоров'я якої дозволяє виконувати професійні обов'язки в навчальних закладах системи загальної середньої освіти. За змістом пункту 74 Положення про загальноосвітній навчальний заклад, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2010 року № 778, учні (вихованці) закладу мають гарантоване державою право на: безпечні і нешкідливі умови навчання та праці; повагу людської гідності, вільне вираження поглядів, переконань; захист від будь-яких форм експлуатації, психічного і фізичного насильства, від дій педагогічних та інших працівників, які порушують їх права, принижують честь і гідність. Наведеним правам учнів кореспондують обов'язки педагогічного працівника закладу, визначені пунктом 86 Положення, за яким педагогічні працівники закладу зобов'язані: сприяти розвитку інтересів, нахилів та здібностей дітей, а також збереженню їх здоров'я; виховувати в учнів шанобливе ставлення до батьків, жінок, старших за віком осіб; повагу до народних традицій та звичаїв, духовних і культурних надбань народу; готувати учнів до самостійного життя з дотриманням принципів взаєморозуміння, злагоди між усіма народами, етнічними, національними, релігійними групами; дотримуватися педагогічної етики, моралі, поважати особисту гідність учнів та їх батьків. Як було з»ясовано судом, позивачка із 12 січня 1981року працює вчителем початкових класів у Кіровоградській середній школі №4 , нині загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів №4 Міської Ради міста Кропивницького Кіровоградської області . За наказом директора загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №4 Міської Ради міста Кропивницького Кіровоградської області від 01.09.2017р. №166 позивачка була призначена класним керівником 4-А класу на 2017- 2018 навчальний рік. За наказом відповідача від 27.04.2018р. №144 [PERSON] - вчителю початкових класів, класному керівникові 4-А класу оголошено догану за неналежне виконання посадових обов'язків ( а.с. 8). Із оскаржуваного позивачем наказу від 27.04.2018р. №144 вбачається, що підставами застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани стали матеріали та рекомендації комісії з внутрішнього розслідування, викладені у протоколах №1 від 19.04.2018р., №2 від 20.04.2018р., №3 від 23.04.2018р., №4 від 24.04.2018р.,№5 від 26.04.2018р.,№6 від 27.04.2018р. Комісія з внутрішнього розслідування створена відповідачем за наказом від 18.04.2018р. №118, як зазначено в наказі, з метою об'єктивної перевірки фактів та з'ясування обставин щодо дій вчителя початкових класів і класного керівника 4-А класу [PERSON], викладених у колективній скарзі батьків учнів 4-А класу щодо неправомірної поведінки дій вчителя початкових класів, керівника 4-А класу, скарзі [PERSON] та заяви [PERSON] Із наказу № 118 від 18.04.2018 р. вбачається, що комісія з внутрішнього розслідування створена у складі: голова комісії Марченко І.В., заступник директора школи з навчально-виховної роботи, та членів комісії - [PERSON], вчитель початкових класів, голова м/о вчителів початкових класів та вихователів ГПД, Коваленко М.В., практикуючий психолог, Ткаченко А.М., вчитель іноземної мови, голова ПК школи, секретар комісії - Бакликова Н.М., заступник директора школи з навчально-виховної роботи. Із наказу від 18.04.2018р. №118 вбачається і те, що комісії з внутрішнього розслідування наказано: в період з 19 по 26 квітня 2018р. здійснити перевірку фактів, викладених у вище вказаних скаргах та заяві, за результатами внутрішнього розслідування комісії надати висновки та рекомендації до 27 квітня 2018р., практикуючому психологу Коваленко М.В. надати професійний аналіз психологічного стану та розвитку дітей 4-А класу. Висновки та рекомендації комісії з внутрішнього розслідування щодо перевірки фактів та обставин, викладених у колективній скарзі вх.№384 від 18.04.2018р., скарзі [PERSON] вх..№382 від 18.04.2018р., заяві [PERSON] вх.№383 від 18.04.2018р. щодо дій вчителя початкових класів і класного керівника 4-А класу [PERSON] викладені у протоколах №1 від 19.04.2018р., №2 від 20.04.2018р., №3 від 23.04.2018р., №4 від 24.04.2018р.,№5 від 26.04.2018р., №6 від 27.04.2018р. Так, за змістом протоколів вбачається, що комісією з внутрішнього розслідування в ході перевірки фактів та обставин, викладених у вище вказаних скаргах та заяві ухвалено: - згідно з протоколом №1 від 19.04.2018р.: «у період із 19.04.2018р. по 25.04 2018р. здійснити перевірку фактів, викладених у скарзі батьків, членам комісії відвідати уроки вчителя Богданової -[PERSON], провести співбесіду з учнями 4-А класу з метою вивчення психологічного мікроклімату класного колективу, практикуючому психологу Коваленко М.В. зробити професійний аналіз психологічного стану та розвитку дітей 4-А класу шляхом анкетування та діагностування учнів»; - згідно з протоколом №2 від 20.04.2018р.: «практикуючому психологу Коваленко М.В. продовжити вивчення психологічного стану учнів 4-А класу, з учнями, які мають підвищений рівень тривожності за результатами діагностування провести корегуючі заняття за письмовою заявою батьків»; - згідно з протоколом №3 від 20.04.2018р.: «рекомендувати [PERSON] пройти психіатричне обстеження у КЗ «Кіровоградська обласна психіатрична лікарня» в рекомендовані терміни»; - згідно з протоколом №4 від 24.04.2018р.: продовжити відвідувати уроки у 4-А класі з метою з'ясування емоційно - психологічних стосунків «учителя» - учень»; - згідно з протоколом №5 від 26.04.2018р.: «рекомендовано директору притягнути [PERSON] до дисциплінарного стягнення»; -згідно з протоколом №6 від 27.04.2018р.: «скласти акт про відмову [PERSON] надати письмові пояснення з приводу обставин, викладених у скаргах батьків учнів 4-А класу вх. №382 від 18.04.2018р.». Згідно акту від 27.04.2018 року, [PERSON] відмовилася підписати наказ про дисциплінарне стягнення ( а.с. 9). В свою чергу, в матеріали справи надано відповідачем Посадову інструкцію №5 вчителя початкових класів загальноосвітнього навчального закладу , затвердженої директором ЗОШ 04.04.2018 року , з якою [PERSON] ознайомлена 04.04.2018 року та Посадову інструкцію №11 класного керівника , затвердженої директором ЗОШ 04.04.2018 року , з якою [PERSON] ознайомлена 04.04.2018 року ( а.с.60-65). Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов'язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов'язків. Відповідно до частини другої статті 140 КЗпП України, щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Згідно із частиною першою статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов'язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов'язків; вина працівника; наявність причинного зв'язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов'язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов'язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов'язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Згідно з статтею 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV Кодексу). Разом з цим, Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з'ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов'язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов'язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Суд визнає обґрунтованими доводи сторони позивача проте, що в наказі про застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення догани, не конкретизовано порушення допущених обов'язків, які визначені затвердженою посадовою інструкцією. Оскаржуваний наказ від 27.04.2018р. №144 не містить посилання на норму закону, яку порушено, не має визначення про те, в чому полягає неналежне виконання посадових обов»язків, внаслідок чого позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності, в ньому також не зазначено, в чому саме полягає проступок, який позивач, за доводами відповідача здійснила та за їй оголошено догану. Разом з тим, і протоколи №1 від 19.04.2018р., №2 від 20.04.2018р., №3 від 23.04.2018р., №4 від 24.04.2018р., №5 від 26.04.2018р., №6 від 27.04.2018р. не містять визначення фактичних обставин, які були встановлені комісією з внутрішнього розслідування та які послужили підставою для застосування відповідачем до позивача, заходу дисциплінарного стягнення, та не містять висновків цієї ж комісії щодо встановлення та доведеності вини позивача у здійсненні проступку, за який їй оголошено догану, причинності зв'язку, тощо. Питання встановлення обставин проступку та провини працівника, відповідно до ст. 21 КЗпП, віднесено до компетенції власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу, а тому суд, відповідно до приписів ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором і не може підміняти юридичні особи при здійсненні ними свої повноважень. Вирішуючи даний трудовий спір, суд, не порушуючи викладений принцип здійснення правосуддя, не втручається деталізацію обставин щодо невиконання позивачем конкретних пунктів посадової інструкції, якими визначені обов'язки як вчителя початкових класів так і класного керівника , невиконання яких, як свідчить зміст як наказу № 144, так і інших документів зазначений в ньому, позивачу не було пред'явлено в провину. Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не містить конкретних даних, які саме порушення обов'язків, передбачених посадовою інструкцією, допустила позивачка, а також достатніх даних про винні дії позивача щодо порушення встановлених посадових обов'язків, які б могли бути підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності і оголошення догани. За таких обставин , суд визнає, що позов є обґрунтованим , та таким, що підлягає до задоволення. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов'язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов'язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов'язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). В порядку ст. 141 ЦПК України стягнути із Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №4 Міської Ради міста Кропивницького Кіровоградської області на користь [PERSON] судовий збір в розмірі -704,80 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved