Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-23 00:00:00

22.03.2018 року позивачка звернулась до суду з позовом. Вимоги мотивувала тим, що вона є власницею квартири [ADDRESS] . Над її квартирою на 4 поверсі розташована квартира відповідачів [NUMBER] - [PERSON] та його дружини [PERSON] , які під час ремонту у травні 2016 року зрізали у всіх приміщеннях квартири труби системи центрального опалення та зняли шляхом демонтажу батареї системи центрального опалення для їх заміни на нові, труби системи не закупорили, після чого покинули квартиру. 17.05.2016 року позивачка виявила, що її квартира по всьому периметру залита водою з квартири відповідачів [PERSON] і [PERSON] В подальшому [PERSON] вибачився та пообіцяв відшкодувати завдану шкоду, але продовжував ремонт у своїй квартирі. Через два тижні підлога квартири [NUMBER] була залита цементним розчином для стяжки підлоги, але за наслідками попереднього рясного залиття водою з системи центрального опалення, яка повністю стекла на 3 поверх у квартиру позивачки, рідкий цементний розчин через всі доступні щілини повторно залив квартиру будівельним матеріалом. За літо 2016 року все поступово висихало і відповідач [PERSON] постійними обіцянками заспокоював позивачку, що все відшкодує, але як тільки все висохло, відмовився від будь-яких відшкодувань завданих збитків. 17.05.2016 року позивачка звернулася до ПП «БАЗИС». Комісійним оглядом 17.05.2016 року представники ПП «Базис» за участі власників квартир [NUMBER] та [NUMBER] виявили та підтвердили факт залиття квартири [NUMBER] . За наслідками пошкодження квартири, майна та речей від рідкого цементного розчину комісія не скликалася, так як відповідач [PERSON] дуже просився та обіцяв відшкодувати збитки, але як виявляється до тієї пори поки цемент не висохне у жарку пору року (літо 2016 року). 18.08.2016 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири. Рішенням Охтирського міськрайонного суду від 05.03.2018 року позовні вимоги залишені без задоволення. Суд послався на відсутність вини відповідача в залитті квартири. Позивачка впевнена, що залиття квартири сталось через недбале ставлення до своїх прав і обов`язків власника квартири [NUMBER] [PERSON], саме як вини відповідача, який залишив власну квартиру без догляду після зняття батарей центрального опалення і не застосування заходів по закупорюванню труб центрального теплопостачання. Враховуючи характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань позивачки, перенесені переживання та хвилювання з приводу пошкодження майна, позбавлення на досить тривалий проміжок часу права в повній мірі користуватися своїм майном, позивачка вважала, що їй заподіяна моральна шкода. Посилаючись на викладене, просила суд стягнути в солідарному порядку з відповідачів, збитки, завдані залиттям квартири, майна та речей у квартирі водою з централізованої системи опалення, що мало місце 17.05.2016 року, з наступним після цього пошкодженням квартири, майна та речей залиттям рідким цементним розчином в розмірі 45759,00 грн. та моральну (немайнову) шкоду внаслідок залиття квартири в дольовому порядку в розмірі по 11500,00 грн. з кожного відповідача на загальну суму 46000,00 грн. Крім того, стягнути на користь позивачки в солідарному порядку з відповідачів по справі збитки на суму 9030,40 грн., завданих для доказування (проведення експертиз). Позивачка чи її представник до судового засідання не прибули, подали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Представник відповідача ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» у письмовому відзиві \\а.с. 121-125 т. 1\\ зазначив при обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено демонтаж у всіх кімнатах квартири приладів опалення (батарей). Оскільки встановлення приладів опалення (батареї) передбачається відповідним проектом, то самовільне втручання в систему централізованого опалення будинку заборонено. Утримання внутрішньоквартирних мереж централізованого опалення є обов`язком власника квартири. Так як причиною залиття позивача став демонтаж приладів опалення і невстановлення запірної арматури на внутрішньоквартирних мережах опалення у квартирі [NUMBER] , які знаходяться за межами стояка централізованого опалення, вважав, що вина теплопостачального підприємства, яке по місту Охтирка є ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» в залитті квартири позивачки відсутня. Інші відповідачі та їх представники, будучи належним чином сповіщеними про час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибули, письмових відзивів не надали. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, надані докази, оцінивши їх в сукупності, дійшов наступного висновку. Встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 03.05.1993 року , видане згідно з рішенням виконкому від 15.04.1993 року № 164. \\а.с.18 том 1\\ Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.07.2016 року № 960 та витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, [PERSON] отримала спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , яка складається з ј частини квартири під [ADDRESS] . \\а.с.19, 20-21 т.1\\ В матеріалах справи наявна ксерокопія технічного паспорту квартири [ADDRESS] , відповідно до якого квартира складається з 4-х жилих кімнат, кухні, ванної кімнати, з центральним гарячим водопостачанням, туалету, коридору, кладовки, балкону (лоджії), загальною площею 79,6 кв.м, жила площа квартири 50,3 кв.м. \\а.с.22 том 1\\ Згідно акту від 17.05.2016 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), каналізаційної мережі комісією у складі майстра ТВКМ [PERSON], техніка [PERSON], слюсаря сантехніка [PERSON], в присутності власників квартир [PERSON] і [PERSON] , встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є демонтаж приладів опалення, невстановлення запірної арматури на мережах опалення в квартирі [ADDRESS] . \\а.с.23 том 1\\ Актом про залиття з квартири, що трапилось за відсутності батарей на системі опалення в квартирі [ADDRESS] яка розташована поверхом вище від 17.05.2016 року встановлено, що в результаті залиття було пошкоджено: «спальня 4» - стеля: поклеєна шпалерами - залито примикання стін до стелі по периметру кімнати - 11 м/п х 0,5 м2 і посередині стелі 4,4 м/п х 0,8 м2; стіни: шпалери - залито 7,5 м2, часткове відставання від стелі 0,8 м/п х 0,5 м2; підлога: лінолеум - здуття та відставання 4,4 м/п х 0,5м2; «спальня 3»: стеля: шпалери - часткове відставання від стелі по стикам шпалер 8,7 м/п; підлога: лінолеум - здуття та відставання 2 м2; «зала»: стеля: вапнування - залито 16,5 м2, пошкоджено штукатурка стику стелі 2,3 х 0,15; стіни: шпалери - часткове відставання від стіни 15,6м2; підлога: лінолеум - здуття та відставання 8,6 м2; «коридор»: стіни: шпалери - пошкоджено штукатурка, порвані шпалери 0,26 м2; «кухня»: стеля: плитка з штучного матеріалу - часткове відставання 0,23м, стіна: шпалери - часткове відставання від стелі та відставання по стикам шпалер 3,3 м/п. В залі кімнаті було залито в кутку телевізор Samsung. \\а.с.24 т.1\\ Згідно акту № 2 технічного стану обладнання від 27.12.2016 року встановлено, що в зв`язку з затопленням квартири сусідами зверху був залитий телевізор і вийшов з ладу центральний процесор керування, заміна процесора та його ремонт становить 400 грн. \\а.с.25 т.1\\ Разом з тим, із висновку судової комплексної додаткової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи № 640-644 в цивільній справі № 583/2622/16-ц (провадження № 2/583/39/17) від 19.08.2017 року, складеного експертами Сумського відділення ХНДІСЕ СИМОНЕНКО В.П. та БОНДАРЕНКО Т.В. , вбачається, що для відновлення працездатності телевізора проведені ремонтно-відновлювальні роботи, загальна вартість яких склала 650 грн.; на дату проведення обстеження на деяких з пред`явлених на дослідження меблях виявлені пошкодження, що виникли безпосередньо від впливу на них дії води, з урахуванням їх виробництва за часі СРСР та їх морального зносу, проведення відновлювальних робіт по пошкодженим меблям є непотрібним та недоцільним. На дату проведення обстеження 20.06.2017 року вартість відновлювального ремонту, необхідного для усунення пошкоджень, завданих залиттям квартири [ADDRESS] області складає 44294 грн.; загальний розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям приміщень квартири складає 30080 грн. Розмір матеріальної шкоди, завданої [PERSON] внаслідок залиття квартири 17.05.2016 року в результаті пошкодження рухомого майна в приміщеннях квартири складає 1465 грн. \\а.с. 32-72 т.1\\ Встановлено, що рішенням Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.03.2018 року позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування моральної та матеріальної шкоди залишено без задоволення. Постановою Апеляційного суду Сумської області від 23.05.2018 року рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.03.2018 року залишено без змін. Ухвалою Верховного Суду від 11.07.2018 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою [PERSON] на рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.03.2018 року та постанову апеляційного суду Сумської області від 23.05.2018 року. Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 12.10.2018 року у задоволенні заяви [PERSON] про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 05.03.2018 року відмовлено. \\а.с. 238-245 т.1, а.с. 48-49 т.2\\ Суд в межах цивільної справи № 583/2622/16-ц вважав, що однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв`язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони. Для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності потрібен повний склад правопорушення, що складається з чотирьох елементів (протиправність, шкода, причинний зв`язок, вина). За відсутності хоч би одного з цих елементів (крім випадків відповідальності без вини) цивільна відповідальність не настає. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових та електронних доказів, висновків експертів, показань свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст. 77 ЦПК України). Відповідно до довідки ПП «Базис» від 20.06.2018 року № 175 [PERSON], власник квартири [NUMBER] , з якої сталося залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилось 17.05.2016 року, з заявою по демонтажу батарей систем опалення в квартирі [NUMBER] , за відсутності яких трапилась подія, до підприємства не звертався. \\а.с. 3 том 2\\ Відповідно до листа ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» від 20.07.2018 року № 519 надана інформація про те, що гідравлічні випробування на теплових мережах міста проводилися у період з 23.05.2016 року по 27.05.2018 року, про проведення яких споживачів було повідомлено шляхом розміщення відповідної об`яви у місцевих друкованих засобах інформації (газета Роксолана макси № 20 (1051) за 18 травня 2016 року); у будинку по [ADDRESS] планова дата гідравлічних випробувань згідно графіку, наданого до ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» зі сторони ПП «БАЗИС», була призначена на 07.06.2016 року. ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» на адресу обслуговуючої організації ПП «БАЗИС» 26.04.2016 року направлено припис за № 82 щодо підготовки будинку по вул. Перемоги, 1 до опалювального періоду 2016-2017 років, де зокрема та без виключення однією із вимог прийняття/готовності до опалювального періоду будинку є робочий стан запірно-регулюючої арматури, розподільчих трубопроводів системи опалення, гарячого водопостачання та стояків. В межах повноважень здійснення господарської діяльності з постачання теплової енергії споживачам, підприємство не здійснює обслуговування внутрішньо будинкових теплових мереж багатоповерхових будинків у м. Охтирка. ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» відповідає за постачання теплової енергії до стіни житлового будинку,а за справність внутрішньо будинкової системи опалення до квартири абонента наступає відповідальність організації, яка обслуговує будинку, в даному випадку ПП «БАЗИС». Звернення ПП «БАЗИС» та/або [PERSON], [PERSON] з приводу втручання в діючі системи теплопостачання і тепло споживання, отримання дозволу на проведення обладнання або переобладнання систем теплопостачання у квартирі [ADDRESS] області у травні 2016 року не було. ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» не видає та не розглядає питання видачі технічних умов на переобладнання внутрішньо будинкових мереж, так як дане питання поза межами компетенції теплопостачального підприємства. Встановлення приладів опалення (батареї) передбачається відповідним проектом. Самовільне втручання в систему централізованого опалення будинку заборонено. Договір між ТОВ «БРОКЕНЕРГІЯ» та\\або ПП «БАЗИС», Управлінням ЖКГ Охтирської міської ради на обслуговування системи центрального опалення по місцю розташування житлового будинку по [ADDRESS] не укладався. \\а.с. 5 т. 2\\ Згідно з п. 5.7.9 Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж, затвердженими наказом Міністерства палива та енергетики України від 14.02.2007 № 71, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.03.2007 за № 197/13464 конструктивні зміни устаткування тепловикористовувальних установок і принципові зміни теплових схем допускаються тільки відповідно до затвердженого проекту. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, для відшкодування майнової шкоди, позивачка повинна довести наявність заподіяної шкоди, так і вину заподіювача шкоди. Як докази заподіяння шкоди позивач надала акти обстеження її квартири, висновок судової комплексної додаткової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи № 640-644 в цивільній справі № 583/2622/16-ц (провадження № 2/583/39/17) від 19.08.2017 року, складеного експертами Сумського відділення ХНДІСЕ. Розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири 17.05.2016 року в результаті пошкодження рухомого майна в приміщеннях квартири складає 1465 грн., вартість відновлювального ремонту, необхідного для усунення пошкоджень складає 44294 грн. Однак, зазначені докази доводять лише факт заподіяння позивачці збитків і не доводять факту, що ці збитки заподіяні їй з вини відповідачів. В наданих позивачкою актах обстеження відсутній висновок про те, що виявлені в неї пошкодження внутрішнього оздоблення квартири сталися з вини відповідачів по справі. Вирішуючи питання щодо належності та достатності доказів, наданих позивачкою на підтвердження своїх вимог, суд враховує наступне. Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. Згідно Додатку № 4 в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. В акті повинен міститись висновок про особу, яка заподіяла шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці залитої квартири та квартири, з якої відбулося залиття. Надані позивачкою в підтвердження залиття її квартири акти не відповідають вимогам вищезазначеного нормативного акту, а саме в ньому не зазначено конкретну причину залиття, відсутній висновок про те, хто заподіяв позивачці шкоду. Постановою Пленуму Верховного суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи. Аналіз викладених вище доказів надає підстави для висновку про те, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами вину відповідачів в залитті та причинний зв`язок між діями кожного відповідача та наслідками у вигляді залиття квартири позивачки. Оскільки позивачкою не доведено вину відповідачів в залитті квартири, то як наслідок підстав для задоволення позову щодо вимог про відшкодування матеріальної шкоди немає. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 46000,00 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 р. в п. 5 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» обов`язковому з`ясуванню при вирішені спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду ті з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Згідно з п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (із відповідними змінами), в яких зазначається, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховуються характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір суми, що підлягає стягненню на відшкодування моральної шкоди, суд повинен навести в рішенні відповідні мотиви. При цьому, моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Позивачкою не підтверджено належними та допустимими доказами факту заподіяння їй моральних страждань та втрат немайнового характеру. Таким чином, позовні вимоги позивачки про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири суд вважає недоведеними, а тому вони не підлягають задоволенню. Статтею 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать в тому числі витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ст. 141 ч.1, 2 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови у позові - на позивача. Оскільки позивачці в задоволенні позову відмовлено судовий збір не підлягає стягненню з відповідачів. Суд вважає безпідставними позовні вимоги про відшкодування збитків, пов`язаних із залученням експерта у справі за виконання висновку судової комплексної додаткової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи № 640-644 від 19.08.2017 року, оскільки він був складений у зв`язку з розглядом цивільної справи № 583/2622/16-ц (провадження № 2/583/39/17). Доводів та доказів, які б спростовували встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду, сторони не надали. Судом зважено на те, що позивачка не скористалася правом довести свої вимоги у відкритому судовому засіданні, а закон не покладає обов`язку збирання доказів судом на доведення обґрунтованості позовних вимог.

Outcome: dismissed