Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-16 00:00:00

24.02.2021 року представник позивача [PERSON] - адвокат Гавриленко В.О. звернувся до суду з позовом до відповідачів Фастівської об`єднаної територіальної громади Київської області, [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що 13.06.2020 року в будинку за адресою: [ADDRESS] виявлено труп батька позивача - [PERSON] , [INFO] . На підставі довідки про причину смерті № 171 від 15.06.2020 року видано свідоцтво про смерть [PERSON] із зазначенням дати смерті - січень 2020 року. Після смерті [PERSON] заповіту не залишив. Спадкоємцем за законом є позивач. При зверненні до нотаріуса з наміром прийняти спадщину, позивач отримала відмову в зв`язку з пропуском строку передбаченого чинним законодавством для подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що позивачем був пропущений строк у зв`язку з не встановленням точної дати смерті після виявлення трупа [PERSON] , що є поважною причину пропущення такого строку. На підставі зазначеного представник позивача просив визначити [PERSON] додатковий строк у 1 місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23.03.2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. В підготовче судове засідання позивач та її представник не з`явився. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. В підготовче судове засіданні представник відповідача Фастівської об`єднаної територіальної громади Київської області не з`явився, надавши заяву, відповідно до якої Фастівська міська рада Київської області позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення, просить розгляд справи проводити без їх участі. В підготовче судове засіданні відповідач [PERSON] не з`явилася, надала заяву, відповідно до якої вимоги позову визнає та просить їх задовольнити в повному обсязі. Просить розгляд справи проводити у її відсутність. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження, суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Перевіряючи доводи позивача, судом встановлено, що відповідно до довідки про причину смерті від [INFO] помер [PERSON] , причину смерті не встановлено, гнійні зміни. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Виконавчим комітетом Великоснітинської сільської ради Фастівського району Київської області 16.06.2020 року [PERSON] помер в січні 2020 року. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. За життя [PERSON] заповіту не склав, тому право на спадкування за законом одержують спадкоємці за законом. Згідно довідки для прийняття спадщини за вих.№ 518 від 15.12.2020 року, виданої Великоснітинським старостинським округом, [PERSON] на день свої смерті був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . В цьому ж будинку разом з ним були зареєстровані його бувша дружина [PERSON] та сестра [PERSON] . Спадкодавець на час смерті в шлюбі не перебував, мав дочку [PERSON] . Отже позивач є спадкоємцем першої черги за законом. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач в передбачений ст.1270 ЦК України шести місячний строк не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини. При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна державним нотаріусом Фастівської районної державної нотаріальної контори Київської області Бігіч С.Ю. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Верховний суд у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року вказав, що одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Водночас, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, зазначивши поважністю причини пропуску строку для прийняття спадщини те, що згідно висновку експерта № 171 від 15.06.2020 року не було встановлено чітку дату смерті. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи наведене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій та не має стати причиною усунення її від права спадкування. За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved