Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-27 00:00:00

23 листопада 2019 року до суду Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] до\~Слов`янської міської\~ради про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини. Позивач мотивує свої вимоги тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] , який був зареєстрований та мешкала у м. Алчевську Луганської області. Після смерті [PERSON] , позивач у встановлений законом термін не подала заяву про прийняття спадщини. Оскільки вона проживала на тимчасово непідконтрольній Україні території у м. Алчевськ Луганської області. У зв`язку із проведенням бойових дій вона тривалий час не могла виїхати на не окуповану територію України. У зв`язку із викладеним, просить суд, визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька [PERSON] , померлого [INFO] в м. Алчевську Луганської області. Позивач та представник\~позивача в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, наполягали на задоволенні позовних вимог. Представник відповідача\~Слов`янської міської\~ради Донецької\~області, в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи був сповіщений належним чином, 14 січня 2020 року через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без участі представника відповідача та винесення рішення на розсуд суду. \~Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , яке видано 06 жовтня 1954 року, [PERSON] народилася [INFO] , її батьками у свідоцтві записані [PERSON] та [PERSON] (а.с.6). Як вбачається зі свідоцтва про шлюбу серії [NUMBER] виданого 26 серпня 1973 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.6). Таким чином в судовому засідання встановлено, що [PERSON] доводилася донькою [PERSON] [INFO] у м. Алчевську Луганської області помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 26 листопада 2019 року, виданим Слов`янським міським відділом ДРАЦС ГТУЮ в Донецькій області (а.с.11). З постанови приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Орлової Любов Олексіївни № 1007/02-31 від 10 грудня 2019 року, вбачається, що [PERSON] було відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] її батька - [PERSON] , у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Додатково нотаріусом зазначено, що спадкова справа не заводилася. (а.с.14). Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З огляду на положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотнім труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи позов, суд виходить з того, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом, інших спадкоємців немає, спадкова справа на спадщину, відкриту після померлої [PERSON] не заводилася, позивач не прийняв спадщину у встановлений законом строк. Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. У зв`язку із викладеним, суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця, тому, зважаючи на ступінь поважності пропуску строку для прийняття спадщини, суд, вважає за належне визначити додатковий строк для прийняття спадщини у два місяці. На підставі викладеного,

Outcome: approved