Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-18 00:00:00

23 березня 2017 року [PERSON] звернувся в суд з зазначеним позовом до Київської міської ради, Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації Відділу приватизації державного житла, третя особа Дев'ята Київська державна нотаріальна контора про визначення частки померлої в праві спільної сумісної власності на квартиру. Свої вимоги мотивує тим, що на підставі розпорядження (наказу) № 6926 від 22 березня 1994 року Відділом приватизації Залізничної районної державної адміністрації м. Києва [PERSON] та членам її сім'ї [PERSON] та [PERSON] видане свідоцтво про право власності на житло за адресою: [ADDRESS]. При видачі цього свідоцтва не були визначені частки у квартирі. [PERSON] є його матір'ю, а [PERSON] - донькою. [INFO] [PERSON] померла. Після смерті його матері відкрилась спадщина на частку в приватизованій квартирі, що належала їй на момент смерті. Постановою державного нотаріуса Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори від 19 вересня 2016 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої матері. Зазначено, що в свідоцтві про право власності на житло не визначено, яка саме частка квартири належить померлій, тому неможливо встановити склад спадкового майна. Вважає, що оскільки договору про зміну часток між співвласниками квартири не укладалося, відповідного судового рішення не приймалося, тому розмір часток співвласників квартири є рівним і становить 1/3 частки кожного. Для внесення змін у свідоцтво йому необхідно надати документи, одним з яких має бути заява зі згодою всіх повнолітніх співвласників житла. Один з співвласників квартири - [PERSON] з 2003 року проживає в Сполучених Штатах Америки, і йому невідомо коли вона буде Україні. У такому випадку він не може надати всі необхідні документи для внесення змін до свідоцтва про право власності на житло. На даний час неможливо без звернення до суду визначити частку померлої в праві спільної сумісної власності на квартиру, яка належала їй на день смерті. Просить суд ухвалити рішення, яким визначити, що частка померлої [PERSON] у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] становила 1/3. Позивач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 52-55). Направив заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій він зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 43, 57). Відповідач Київська міська рада надіслала свої пояснення в яких просила ухвалити рішення згідно чинного законодавства на підставі поданих доказів та слухати справу за відсутності представника відповідача (а.с. 28-29). Третя особа Дев'ята Київська державна нотаріальна контора направила до суду лист, в якому просить слухати справу за відсутності їх представника та ухвалити рішення згідно чинного законодавства (а.с. 56). Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить наступного. Судом встановлено, що 22 березня 1994 року Відділом приватизації Залізничної районної державної адміністрації м. Києва на підставі розпорядження (наказу) № 6926 від 22 березня 1994 року видане свідоцтво про право власності на житло, яким посвідчено, що квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] та членам її сім'ї [PERSON] та [PERSON] (а.с. 10). При видачі зазначеного свідоцтва про право власності на житло частки співвласників визначені не були. [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом'янського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема, частину квартири за адресою: [ADDRESS]. Позивач [PERSON] є сином померлої [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER], виданим 09 серпня 1967 року (а.с. 9). 05 червня 2008 року він як спадкоємець першої черги звернувся до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадкового майна після смерті матері за законом. Постановою про відмову у вчинення нотаріальної дії від 19 вересня 2016 року відмолено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири після смерті його матері, оскільки в свідоцтві про право власності на житло не визначено, яка саме частка квартири належить померлій, тому неможливо встановити склад спадкового майна (а.с. 11). У листі Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації від 21 серпня 2017 року зазначено, що при заповненні заяви на приватизацію квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] не вказали частки власності, у яких вони просять передбачити їх розподіл між членами сім'ї як це передбачено у відповідності до статтями 355-358, 368-370, 372 ЦК України. Ураховуючи вищенаведене, приватизація даної квартири здійснювалась відповідно до діючого законодавства згідно з наданого до органу приватизації пакету документів в спільну сумісну власність на [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Стосовно визначення розміру часток, які належать [PERSON], [PERSON] та померлій [PERSON], Управління пояснило, що для видачі дубліката свідоцтва про право власності на житло співвласниками житла або представниками за довіреністю [PERSON], [PERSON] заповнюється заява (згода) про виділення часток у спільній сумісній власності. Враховуючи те, що один з співвласників житла, а саме: [PERSON] не надає свою згоду на визначення часток у свідоцтві про право власності на житло та не делегує своє право на вчинення таких дій іншим особам, зі слів позивача на даний час перебуваючи за кордоном - у Сполучених Штатах Америки, Солом'янська районна в місті Києві державна адміністрація не може без згоди [PERSON] внести зміни до свідоцтва про право власності на житло (а.с. 32-33). При зверненні в суд з позовом [PERSON] посилається на те, що договору про зміну часток між співвласниками квартири не укладалося, відповідного судового рішення не приймалося, тому розмір часток співвласників житла є рівним і становить по 1/3 частці, проте визначити частку померлої можна лише в судовому порядку. Частиною 1 ст. 368 ЦК України визначено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Оскільки розмір часток кожного з них у праві власності на квартиру не визначено, тому квартира належала [PERSON], [PERSON], [PERSON] на праві спільної сумісної власності. Згідно з частинами 1, 2 ст. 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Вбачається, що співвласником квартири [ADDRESS], окрім померлої [PERSON] та позивача [PERSON] є [PERSON], яка і є належним відповідачем за цим позовом. Разом з тим, позов про визначення частки померлої в праві спільної сумісної власності на квартиру пред'явлено до інших відповідачів: Київської міської ради та Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації Відділу приватизації державного житла, які не є належними відповідачами в Цій справі, оскільки питання про визначення частки померлої в праві спільної сумісної власності на квартиру стосується прав та обов'язків виключно співвласників. Відповідно до ч. 1 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Частиною 2 цієї статті визначено, що якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Законом визначено, що залучення співвідповідача та заміна первісного відповідача належним відповідачем здійснюється ухвалою суду виключно за клопотанням позивача. Позивач у судове засідання не з'явився. Направив до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та просив ухвалити рішення за наявними документами в матеріалах справи (а.с. 43, 57). Позивачем не заявлялося клопотання про заміну первісних відповідачів Київської міської ради та Відділу приватизації державного житла Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації належним відповідачем - [PERSON], яка є співвласником квартири [ADDRESS]. У зв'язку з відсутністю позивача в судовому засіданні та за наявності його заяви про розгляд справу за його відсутності, у суду відсутня можливість в порядку пунктів 3, 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України роз'яснити йому право на заявлення клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем та наслідки не вчинення зазначеної процесуальної дії. З огляду на наведене, в задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed