Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-15 00:00:00

22.04.2019 до суду надійшла вказана позовна заява, в обґрунтування якої позивач зазначає, що відповідно до договору купівлі-продажу від 13 березня 2008 року вона купила 2/5 частини однокімнатної та двокімнатної квартир [ADDRESS] . Співвласником іншої 3/5 частини є відповідач [PERSON] . Між ними, як співвласниками цього майна виникають непорозуміння та суперечки з приводу виділення в натурі частки із сумісного спільного володіння. Частка, яку вона просить виділити є відокремленою і складається з однокімнатної квартири, тому виділ її в натурі можливий. З метою\~встановлення місця\~реєстрації відповідача\~у справі\~відповідно до\~ст.\~187\~ЦПК України\~23.04.2019\~було зроблено\~запити до відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Тернівської районної у місті ради та відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Дніпропетровській області. Остання відповідь надійшла до суду 24.05.2019. 06.05.2019 у зв`язку з порушенням позивачами вимог ст. 175-177 ЦПК України була винесена ухвала, якою було надано строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали позивачам. 31.05.2019 до суду на виконання ухвали від 06.05.2019 надійшла заява із додатками. Ухвалою від 23.07.2019 відкрито провадження у даній справі, визначено проводити її розгляд в порядку загального позовного провадження із викликом сторін та призначено проведення підготовчого судового засідання на 21.08.2019. У судовому засіданні 21.08.2019 було оголошено перерву до 08.10.2019 в зв`язку з неявкою відповідача, від якого 16.08.2019 повернувся до суду конверт із ухвалою від 23.07.2019 та позовною заявою з додатками з відміткою поштового відділення про причини невручення: відсутність адресата. В зв`язку з зайнятістю судді в іншому провадженні розгляд справи 08.10.2019 та 21.11.2019 не відбувся, про наступне судове засідання сторони повідомлені повістками. Ухвалою від 19.12.2019 для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі будівництва, призначено судову будівельно-технічну експертизу. 04.02.2020 до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №02-20 (вх.№2209 від 04.02.2020). Ухвалою від 27.02.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 16.04.2020 із викликом сторін. 16.04.2020\~сторони у\~судове засідання\~не з`явились.\~Від позивача\~надійшла заява\~про розгляд\~справи без\~її участі,\~підтримку позовних\~вимог та\~про згоду\~на заочний\~розгляд справи\~(вх.№ 7331/20 від 16.04.2020). Відповідач повторно у судове засідання не з`явився. Ухвала суду разом із позовною заявою та доданими до неї документами, а також судові повістки, надіслані за місцем реєстрації відповідача, повернуті з відміткою пошти про причини їх невручення: за закінченням встановленого строку зберігання. Відповідач відзив на позов не подав, про поважність причин неявки суд не повідомив. Відповідно до ч.9 ст.130 ЦПК України, у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Частиною 1 статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача повідомленого належним чином, без поважних причин або без повідомлення причин, за відсутності у справі поданого ним відзиву, і якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вирішує справу на підставі наявних у справі доказів (ухвалює заочне рішення). Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, виходить з такого. Відповідно до договору купівлі-продажу від 13 березня 2008 року [PERSON] купила 2/5 частини однокімнатної та двокімнатної квартир [ADDRESS] кв. [ADDRESS] , які розташовані на 5 поверсі 5-ти поверхового житлового будинку [ADDRESS] , а саме: однокімнатну квартиру за номером 14, жилою площею 18,3 кв.м, загальною площею 34,6 м.кв. (а.с.11). Згідно із витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №18321173 від 01.04.2008, виданого Комунальним підприємством Дніпропетровської обласної Ради «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» право власності [PERSON] на 2/5 частини однокімнатної та двокімнатної квартир [ADDRESS] зареєстровано за реєстраційним номером 21301453, номер запису 38 в книзі 72П-38. (а.с.31). 3/5 частини однокімнатної та двокімнатної квартир [ADDRESS] , належать [PERSON] на підставі рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 07.12.2007, яке зареєстровано у КП ДОР «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» 21.12.2007 за реєстраційним номером 21301453, в книзі 72П-38. (а.с.36,37,38). Відповідно висновку за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №02-20, що складений 31 січня 2020 року, основним чинником для улаштування житлової квартири, є, насамперед можливість улаштування житлових приміщень, тому відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва виділити в натурі 2/5 частини квартири за адресою: [ADDRESS] , належній [PERSON] , і 3/5 частини квартири за адресою: [ADDRESS] , належній [PERSON] технічно можливо. На ідеальну частку 2/5 що належить позивачу по справі [PERSON] припадає площі 34,8 м2. Загальна площа квартири [ADDRESS] (що є у користуванні позивача [PERSON] ) становить 35,5 м2. На ідеальну частку 3/5 що належить відповідачу по справі [PERSON] припадає площі 52,2 м2. Загальна площа квартири [ADDRESS] (що є у користуванні відповідача [PERSON] ) становить 51,5 м2. Таким чином, виділ часток в натурі майна із спільної часткової власності можливий з незначним відхилом від ідеальних часток. Варіант виділу 2/5 частки, що належить [PERSON] та 3/5 частки, що належить [PERSON] квартири [ADDRESS] з незначним відступом від ідеальних часток. На2/5 частки вартості квартири припадає 149467х2/5=59787,00 грн. На 3/5 частки вартості квартири припадає 149467х3/5=89680,00 грн. Співвласнику [PERSON] (2/5 частки) виділяються наступні приміщення в житловій квартирі [ADDRESS] (додаток 1 [ADDRESS] ), умовно квартира [ADDRESS] : по кв. [ADDRESS] .1-1 - коридор 4,2 м2 прим. 1-2 - комора 1,2 м2 прим. 1-3 - ванна 3,2 м2 прим. 1-4 - кухня 7,7 м2 прим. 1-5 - житлова кімната 18,3 м2 прим. І - балкон 0,9 м2 Всього по квартирі [ADDRESS] загальна площа 35,5 м2, висота 2,5 м Вартість квартири [ADDRESS] , що виділяється [PERSON] становить: 2468х24,8491= 62328,00 грн., де 2468 вартість квартири [ADDRESS] , визначена по порівняльному підходу в доларовому еквіваленті 24,8491 курс долара за даними НБУ на дату оцінки (30.01.2020) Вартість частки, що виділяється становить 61328,00 грн., що на 1540,00 грн. більше ідеальної частки. Сума у розмірі 1540,00 грн. може бути визначена судом як грошова компенсація на користь співвласника [PERSON] . Співвласнику [PERSON] (3/5 частки) виділяються наступні приміщення в житловій квартирі [ADDRESS] (додаток 1 [ADDRESS] ) [ADDRESS] умовно [ADDRESS] [ADDRESS] : по кв. [ADDRESS] . 2-1 - коридор 9,7 м2 прим. 2-2 житлова кімната 12,6 м2 прим. 2-3 - комора 1,2 м2 прим. 2-4 - ванна 2,6 м2 прим. 2-5 - вбиральня 1,2 м2 прим. 2-6 - кухня 7,0 м2 прим. 2-7 житлова кімната 15,4 м2 прим. І - балкон 0,9 м2 прим. ІІ - балкон 0,9 м2 Всього по квартирі [ADDRESS] загальна площа 51,5 м2, висота 2,5 м Вартість квартири [ADDRESS] , що виділяється [PERSON] становить: 3547х24,8491= 88140,00 грн., де 3547 вартість квартири [ADDRESS] , визначена по порівняльному підходу в доларовому еквіваленті 24,8491 курс долара за даними НБУ на дату оцінки (30.01.2020) Вартість частки, що виділяється становить 88140,00 грн., що на 1540,00 грн. менше ідеальної частки. Сума у розмірі 1540,00 грн. може бути визначена судом як грошова компенсація на користь співвласника [PERSON] (а.с.117). Згідно з частиною 1 статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до ч.ч. 1,2,3,4 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ ( виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику частка, якого зменшилась. Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки. Так, відповідно до частини другої статті 364 ЦК України, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Ураховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них». Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Пунктом 2.3 розділу 2 Інструкції передбачено, що не підлягають поділу об`єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти нерухомого майна. Питання щодо поділу об`єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону. Як вбачається\~з матеріалів\~справи,\~квартири [ADDRESS] [ADDRESS] ізольовані одна від одної, мають окремі входи, роздільні рахунки на оплату за користування інженерними мережами, системи електропостачання, опалення, газопостачання, водопостачання і каналізації на даний час відокремлені по кожному із співвласників. Ураховуючи те, що за змістом статей 316, 317 ЦК України право власності - це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але в межах норм чинного законодавства, які позивач не порушує, частка позивача в майні складається із конкретних приміщень, які ізольовані від приміщень іншого співвласника, має окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення, при цьому не порушуються права іншого співвласника, суд вважає, що позов слід задовольнити. Отже, для виділу своєї частки в натурі та припинення на свою частку майна у праві спільної сумісної власності необхідно укласти нотаріально посвідчений договір за згодою співвласника. Оскільки позивач не може отримати згоди від співвласника майна на укладення договору про поділ спільної часткової власності, вона змушена була звернутися з цим позовом до суду та в судовому порядку виділити свою частку зі спільної часткової власності. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з\~ч.\~3\~ст.\~133\~ЦПК України,\~до витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: на\~професійну правничу\~допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані\~з витребуванням\~доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. На підставі імперативних приписів частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача судові витрати, які складаються з судового збору, сплаченого позивачем при поданні позову у розмірі 768 грн. 40 коп.. Також відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме: витрати позивача, пов`язані з проведенням експертизи у розмірі 4161,20 грн.. Відповідно до ст. ст. 316, 317, 355, 364, 367 ЦК України,

Outcome: approved