Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-29 00:00:00

22.02.2018 р. позивачі звернулися до суду з позовом про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] та визначення часток у спільній власності. Свої уточнені вимоги мотивують тим, що квартира [ADDRESS] надана їхній сім'ї у складі чотирьох чоловік: подружжя [PERSON] із [PERSON], а також дітей [PERSON], та [PERSON] Дана квартира є кооперативною, оформленою на голову сім'ї [PERSON] Їм видано ордер на вселення № 482 від 27.10.1989 р. За надану квартиру їхня сім'я 18.12.1992 р. розрахувалась у повному обсязі. Зазначають, що [PERSON], із квартири було виписано у 2001 році за власною заявою у зв'язку із отриманням нею спадщини - житлової квартири, за місцем знаходження якої вона і зареєструвалась. Враховуючи ту обставину, що вона також включена до ордеру на вселення до квартири [ADDRESS], як один із членів сімї та ту обставину, що квартира набута у шлюбі із [PERSON], вона звернулась до Центру надання адміністративних послуг у місті Суми із заявою про реєстрацію її у квартирі, на що було отримано відмову та зазначено, що остання не має (окрім ордеру) документа, який посвідчує її право проживання у житлі - свідоцтва про право власності, договору найму (піднайму, оренди), рішення суду тощо. Вказують, що квартира у встановленому законом порядку як об'єкт нерухомості не зареєстрована. Вони просили відповідача зареєструвати за ними право власності на спірну квартиру, про що видати витяг із Реєстру про реєстрацію права власності на об'єкт нерухомого майна. Однак, відповідачем відмовлено у реєстрації права власності на квартиру у зв'язку із відсутністю членства у кооперативі заявників [PERSON], [PERSON], [PERSON] Чоловік [PERSON] з питання реєстрації права власності на квартиру до відповідача із ними не звертався. Вказують, що рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 27.12.2017 р. шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Просили суд визнати кооперативну квартиру [ADDRESS] спільною сумісною власністю [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], визнати за [PERSON], [PERSON], [PERSON] по 1/4 частці у спільній власності на квартиру [ADDRESS] - за кожним. 30.05.2018 р. [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], Виконавчого комітету Сумської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив № 73 «Долевик», Департамент забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради про визнання права власності на 1/2 частку квартири як майно придбане під час шлюбу. Зустрічний позов мотивовано тим, що з 05.11.1989 р. по 27.12.2017 р. перебував у шлюбі з позивачкою [PERSON] Під час перебування у шлюбі у них народилися діти [PERSON] і [PERSON] Рішенням виконкому Сумської міської ради народних депутатів від 06.03.1986 року № 76 він разом із сімєю був поставлений на облік, як особа, яка бажає вступити у житлово-будівельний кооператив. Рішенням виконкому Сумської міської ради народних депутатів від 04.09.1986 р. № 261 його направлено в ЖБК № 73 «Долевик». 27.10.1989 р. йому був виданий ордер № 482 на вселення в квартиру сімї, яка складалася з 4-х осіб: [PERSON], [PERSON], [PERSON] і [PERSON] 18.12.1992 р. сплачена повна вартість квартири в сумі 8807 крб.12 коп. Вказує, що він не заперечує, що квартира є спільною сумісною власністю його і [PERSON], кожному з них належить по 1/2 частині спірної квартири. Зазначає, що про приватизацію квартири в даній ситуації питання вирішуватися не може, так як квартира придбана за кошти подружжя, діти кошти в придбання квартири не вкладали. Документи на квартиру позивачка тримає в себе, а йому не надає. Для реєстрації квартири в Управлінні ЦНАП СМР необхідно надати технічний паспорт, довідку хто є членом ЖСК і коли сплачені повністю внески, крім всього довідку про пайові внески необхідно надати складену в дійсний час. Вважає, що квартира є його власністю і власністю колишньої дружини, тому виникла необхідність звертатися до суду з зустрічним позовом про визнання за ним права власності на 1/2 частку спірної квартири, як майно придбане під час шлюбу. Просив суд визнати за ним право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS], як майно придбане під час шлюбу. Ухвалою суду від 27.02.2018 р. відкрито провадження у цивільній справі та призначено по справі підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 25.07.2018 р. закрито підготовче провадження у справі, призначено судове засідання для розгляду справи по суті. У судовому засіданні позивачка [PERSON] по первісному позову позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просить їх задовольнити з підстав наведених у позові. У задоволенні зустрічного позову просила відмовити. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] у судовому засіданні заперечували проти задоволенні позовних вимог по первісному позову, при цьому зазначивши, що спірна квартири є спільною сумісною власністю колишнього подружжя, тому кожному з них належить по Ѕ частці цієї квартири. Зустрічний позов підтримали і просили задовольнити. Позивачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не прибули, надали клопотання про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги за первісним позовом підтримали у повному обсязі. Треті особи Житлово-будівельний кооператив № 73 «Долевик», Департамент забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, представників у судове засідання не направили, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило, відзив на позов не надано. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані докази, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що 05.11.1983 р. між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу серія І-БП № 391649, виданим 05.11.1983 р. (а.с. 11). Подружжя має спільних дітей, [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] (а.с. 12, 13). Рішенням виконавчого комітету Сумської міської ради народних депутатів № 76 від 06.03.1986 р. [PERSON] у складі сімї з трьох чоловік прийнято на облік осіб у виконавчому комітеті Ради народних депутатів, які бажають вступити у житлово-будівельний кооператив, потребуючих поліпшення житлових умов (а.с. 14). Рішенням виконавчого комітету Сумської міської ради народних депутатів № 261 від 04.09.1986 р. [PERSON] направлено в утворений житлово-будівельний кооператив № 73 «Долевик», яка особу, яка перебуває на квартирному обліку (а.с. 15). Рішенням виконавчого комітету Сумської міської ради народних депутатів № 177 від 17.08.1989 р. до складу сімї [PERSON], яка перебуває на кооперативному обліку включено сина [PERSON] (а.с. 16). Рішенням виконавчого комітету Сумської міської ради народних депутатів № 215 від 06.10.1989 р. затверджено рішення загальних зборів членів житлово-будівельного кооперативу № 73 «Долевик» від 28.07.1989 р. «Про надання членам кооперативу квартир в будинку по вул. Лермонтова, 13». Зокрема згідно Додатку № 1 Списку членів житлово-будівельного кооперативу № 73 «Долевик» 143-кватрирного будинку по вул. Лермонтова, 13 [PERSON] у складі сімї з чотирьох осіб надано двокімнатну квартиру № 82 (а.с. 17). 27.10.1989 р. на підставі рішення загальних зборів членів житлово-будівельного кооперативу від 28.07.1989 р., затвердженого рішенням виконавчого комітету Сумської міської ради народних депутатів № 215 від 06.10.1989 р. [PERSON] видано ордер на житлове приміщення в будинку житлово-будівельного кооперативу № 482 на право зайняття житлового приміщення сімєю з чотирьох чоловік площею 28,63 кв.м. № 82 в будинку № 13 по вул. Лермонтова в м. Суми. До складу сімї включені [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с. 18). Згідно Довідки житлово-будівельного кооперативу № 73 «Долевик» від 28.02.2009 р. [PERSON] є членом житлово-будівельного кооперативу № 73 «Долевик» і йому належить двокімнатна кооперативна квартира [ADDRESS]. Вступний внесок сплачений повністю 19.02.1989 р., а повна вартість квартири сплачена - 18.12.1992 р. (а.с. 19). Відповідно до Довідки про склад сімї Управління «Центра надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради № 7911/14.03-08 від 20.11.2017 р. за адресою: [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с. 23). На звернення [PERSON], Управління «Центра надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради листом № 14.01/18/320 від 24.11.2017 р. повідомило, що провести реєстрацію місця проживання за адресою: [INFO] не вбачається можливим (а.с. 24). Листами Управління «Центра надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради [PERSON], [PERSON], [PERSON] № 14.01-18/356 від 27.12.2017 р. та № 14.01-18/370 від 10.01.2018 р. відмовлено у реєстрації права власності на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] (а.с. 25, 26). Відповідно до ч. 3 ст. 368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньої спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Відповідно до ст. 60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини самостійного заробітку. Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності. Згідно з ч.1 ст. 61 СК України, об'єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. За правилами ст. 63 СК України, дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Частиною 1 ст. 70 СК України передбачено, що у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. У п. 23 Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 № 11 розяснено, що вирішуючи спори між подружжям про майно, необхідно встановлювати обсяг спільно нажитого майна, наявного на час припинення спільного ведення господарства, з'ясовувати джерело і час його придбання. Спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу, відповідно до частин 2, 3 ст. 325 ЦК України, можуть бути будь-які види майна, за винятком тих, які згідно із законом не можуть їм належати (виключені з цивільного обороту), незалежно від того, на ім'я кого з подружжя вони були придбані чи внесені грошовими коштами, якщо інше не встановлено шлюбним договором чи законом. Враховуючи, що спірна кватира придбана подружжям [PERSON], шляхом її викупу в житлово-будівельному кооперативі № 73 «Долевик» 18.12.1992 р., тобто в період перебування у зареєстрованому шлюбі між сторонами, тому ця квартира є обєктом права спільної сумісної власності подружжя [PERSON] та [PERSON] у звязку з чим її поділ має бути здійснений, виходячи з правил рівності часток подружжя в спільному майні, виділивши у власність [PERSON] та [PERSON] по 1/2 частини квартири. Стосовно позовних вимог за первісною позовною заявою про визнання за [PERSON], [PERSON], [PERSON] по 1/4 частці у спільній власності на квартиру [ADDRESS] за кожним, необхідно зазначити, що не має законних підстав для визнання за позивачами за первісним позовом по 1/4 частки спірної квартири, оскільки дана квартира набута подружжям за час шлюбу і належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності, тобто є обєктом спільної сумісної власності, саме подружжя [PERSON], у звязку з чим відмовляє останнім у задоволенні їх позовних вимог в цій частині. Крім того, діти не позбавлені права у майбутньому отримати спірну квартиру у спадок від своїх батьків. Таким чином,\~первісний позов\~[PERSON],\~[PERSON],\~[PERSON] про визнання права власності на 1/4 частку квартири за кожним підлягає частковому задоволенню, шляхом визнання за [PERSON] права власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] як майно придбане під час шлюбу, а зустрічний позов [PERSON] про визнання права власності на 1/2 частку квартири як майно придбане під час шлюбу підлягає задоволенню у повному обсязі, шляхом визнання за [PERSON] права власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] як майно придбане під час шлюбу.

Outcome: partial