Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

23 грудня 2020 року до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі за текстом Московський ВДВС), Державного підприємства «СЕТАМ» (далі за текстом ДП «СЕТАМ»), [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними, в якому просив: - визнати недійсними електронні торги, що були проведені 21 квітня 2020 року ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України щодо лоту № 414576 з реалізації майна: 1/3 частини житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м. з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ). - визнати недійсним Протокол № 476149 проведення електронних торгів щодо лоту № 414576 з реалізації майна: 1/3 частини житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м. з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ). - визнати недійсним Акт про проведені електронні торги від 22 травня 2020 року про реалізацію майна: 1/3 частини житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м. з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ). Обґрунтовуючи позовні вимоги, [PERSON] зазначив, що 21 квітня 2020 року ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України були проведенні електронні торги щодо лоту № 414576 з реалізації майна: 1/3 частина житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ). Власником житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] частини якого була реалізована, на підставі спільної часткової власності є: [PERSON] (1/3 частини будинку), [PERSON] (1/3 частини будинку) та [PERSON] (1/3 частини будинку). За результатами торгів було сформовано Протокол № 476149 проведення електронних торгів, відповідно до якого, переможцем торгів було визнано [PERSON] . 22 травня 2020 року старшим державним виконавцем Московського ВДВС Павличевим Ю.В. було сформовано Акт про проведені електронні торги. Електронні торги були проведені на виконання заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 06.03.2019 у справі № 643/16739/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (далі за текстом АТ КБ «ПриватБанк») до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. При цьому, позивач зазначає, що постановою Харківського апеляційного суду від 17.09.2020 вказане заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 06.03.2019 у справі № 643/16739/18 скасовано, а позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором залишено без задоволення. Позивач вважає, що у зв`язку з тим, що заочне рішення Московського районного м. Харкова у справі №643/16739/18 було скасоване постановою Харківського апеляційного суду, таке рішення втратило свою законну силу з моменту його прийняття, а відтак було нечинним і на момент проведення торгів. Вказане, на думку позивача, є порушенням вимог закону при проведенні прилюдних торгів та порушує його права та законні інтереси. У зв`язку з викладеним, позивач просив позовні вимоги задовольнити. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Благої І.С. від 24.12.2020 позовну заяву [PERSON] було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків позовної заяви. На виконання вказаної ухвали, представником позивача було подано суду відповідну заяву про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Благої І.С. від 29.12.2020 було прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено проведення судового засідання в порядку загального позовного провадження. 12.01.2021 на адресу суду надійшла заява представника відповідача [PERSON] адвоката Лугової Г.А. про відвід судді Благої І.С. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Благої І.С. від 14.01.2021 було задоволено заяву представника відповідача [PERSON] адвоката Лугової Г.А. про відвід головуючого судді Благої І.С. у цивільній справі №646/7847/20. Цивільну справу №646/7847/20 передано до канцелярії суду для здійснення повторного авторозподілу. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.01.2021 справу передано для розгляду судді Феленку Ю.А. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Феленка Ю.А. від 18.01.2021 справу було прийнято до свого провадження. 26.01.2021 відповідач [PERSON] , через свого представника адвоката Лугову Г.А., подав до Червонозаводського районного суду м. Харкова відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив відповідач зазначив, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 ст. 203 Цивільного кодексу України (далі за текстом ЦК України). На його думку жодних порушень процедури проведення електронних торгів від 21.04.2020 за лотом № 414576 на момент проведення торгів допущено не було, а відтак торги не можуть бути визнані недійсними. Зазначає, що документ в рамках якого проводилося стягнення з боржника на момент проведення торгів набрав законної сили і боржником не оскаржувався. Також у відзиві відповідач просив допитати в якості свідка позивача у справі, оскільки має сумніви в наявності його дійсної волі на оскарження результатів електронних торгів та обсягу наданих ним повноважень представнику (а.с. 67-71). 28.01.2021 представник відповідача ДП «СЕТАМ» подав засобами поштового зв`язку відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив, представник відповідача зазначив, що для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином в розумінні ст.ст. 203, 215 ЦК України, необхідно встановити порушення норм Порядку реалізації арештованого майна саме в момент проведення торгів. Вважає, що позивачем не було доведено порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів, а також порушення законних прав позивача. Розгляд справи просив проводити за відсутності представника ДП «СЕТАМ» (а.с. 105-108). 15.02.2021 представник відповідача Московського ВДВС, засобами електронного зв`язку, подав до суду пояснення на позовну заяву в яких зазначив, що 12.02.2021 державним виконавцем винесена постанова про закінчення виконавчого провадження, в рамках якого проводилися електронні торги за лотом № 414576, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження», у зв`язку з тим, що згідно ухвали Харківського апеляційного суду від 17.09.2020 заочне рішення від 06.03.2019 скасоване. Дії державного виконавця були здійснені до прийняття Харківським апеляційним судом зазначеного судового рішення, а тому повністю відповідають ЗУ «Про виконавче провадження», та вчинені відповідно до Закону (а.с. 145-146). 15.02.2021 представник позивача адвокат Бєлоус Л.В., засобами поштового зв`язку, подала до суду відповідь на відзив відповідача ДП «СЕТАМ», в якому зазначила, що електронні торги підлягають визнанню недійсними у зв`язку з тим, що недійсною була підстава проведення електронних торгів. Підставою для визнання електронних торгів недійсним є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Якщо судовий акт скасовано, то він не породжує жодних правових наслідків з моменту його ухвалення, при цьому зі скасуванням рішення суду втрачаються всі ті правові наслідки, які з нього випливають. Виходячи з цього, позивач вважає що наявні підстави для визнання електронних торгів недійсними (а.с. 157-159). 15.02.2021 представник позивача адвокат Бєлоус Л.В., засобами поштового зв`язку, подала до суду відповідь на відзив відповідача [PERSON] в якому вказала, що виходячи з того, що судовий акт втрачає законну силу з моменту його прийняття (постановлення), не має визначального значення момент його скасування, адже скасоване судове рішення є недійсним з моменту його проголошення. Саме тому, після скасування заочного рішення Московського районного м. Харкова у справі № 643/16739/18, підстава проведення електронних торгів за лотом № 414576 є недійсною, у зв`язку з чим електронні торги мають бути визнані недійсними (а.с. 166-169). 26.01.2021 відповідач [PERSON] , через свого представника адвоката Лугову Г.А., подав до Червонозаводського районного суду м. Харкова зустрічну позовну заяву до [PERSON] , треті особи: Московський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Державне підприємство «СЕТАМ», Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», про визнання права власності, в якому просив визнати за ним право власності на 1/3 частину житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ), придбану 21.04.2020 з публічних торгів за лотом № 414576, організатором яких виступило ДП «СЕТАМ». Зустрічна позовна заява аргументована тим, що зустрічний позивач [PERSON] , будучи переможцем торгів за лотом № 414576: 1/3 частина житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] , майже рік позбавлений можливості зареєструвати за собою право власності на нерухоме майно, внаслідок оскарження електронних торгів спочатку [PERSON] , а тепер [PERSON] . Крім того, просив залучити до участі у справі в якості третьої особи АТ КБ «ПриватБанк» (а.с. 90-95). Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 15.02.2021 було залучено до участі у справі за первісним позовом АТ КБ «ПриватБанк» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів; прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа Московський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Державне підприємство «Сетам», Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», про визнання права власності, та об`єднано в одне провадження вимоги за зустрічним позовом з первісним позовом. 04.03.2021 представник відповідача за зустрічним позовом [PERSON] адвокат Бєлоус Л.В., засобами поштового зв`язку, подала до суду відзив на зустрічну позовну заяву, в якому просила відмовити зустрічному позивачу в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив на зустрічну позовну заяву зазначила, що враховуючи що майно було реалізоване в порядку виконання судового рішення, яке в подальшому було скасоване, зустрічний позивач не може вимагати визнати право власності посилаючись на ч.ч. 2 ст. 388 ЦК України, адже нерухоме майно вибуло з володіння зустрічного відповідача поза його волею. Окрім того вказала, що так як право власності виникає лише після державної реєстрації нерухомого майна, зустрічний позивач не є його власником, а отже і не може звертатися до суду з вимогою про визнання права власності (а.с. 191-194). Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 10.03.2021 було закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 31.03.2021. Протокольною ухвалою в судовому засіданні 31.03.2021, у зв`язку з відсутністю обґрунтованих сумнівів щодо повноважень представника [PERSON] адвоката Бєлоус Л.В., було відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Лугової Г.А. про виклик для допиту в якості свідка позивача за первісним позовом [PERSON] . У судовому засіданні представник первісного позивача адвокат Бєлоус Л.В. підтримала позовні вимоги, просила первісний позов задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві та відповіді на відзив, проти задоволення зустрічного позову заперечувала з підстав, наведених у відзиві на зустрічну позовну заяву. Представник відповідача [PERSON] адвокат Лугова Г.А. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову [PERSON] з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву, зустрічний позов [PERSON] просила задовольнити. Представник відповідача Московського ВДВС Соклакова О.М. у судовому засіданні заперечувала проти задоволення первісного позову з підстав зазначених в письмових поясненнях. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, просив розгляд справи здійснювати без його участі, проти задоволення позовних вимог за первісним позовом заперечував. Представник третьої особи АТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення був повідомлений належним чином, на час проведення судового засідання своїх пояснень щодо спору не надав. Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку про задоволення первісного позову та відмову у задоволенні зустрічного позову з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Судом встановлено, що заочним рішенням Московського районного суду м. Харкова від 06.03.2019 було задоволено позов АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором (справа № 643/16739/18). Стягнуто з [PERSON] на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 29.10.2012 в сумі 117 157,00 грн та судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1\~762,00 грн. Постановою старшого державного виконавця Московського ВДВС Павличева Ю.В. від 18.06.2019 було відкрито виконавче провадження № 59365638 з виконання виконавчого листа № 643/16739/18, виданого 30.05.2019 (а.с. 24). 10.12.2019\~старшим державним\~виконавцем Московського\~ВДВС Павличевим\~Ю.В.,\~в рамках\~виконавчого провадження\~№ 59365638,\~винесено постанову\~про опис\~та арешт\~нерухомого майна\~боржника [PERSON] ,\~а саме: 1/3 частини житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ) (а.с. 26). 21.04.2020 ДП «СЕТАМ», в рамках виконавчого провадження № 59365638, були проведенні електронні торги щодо лоту № 414576 з реалізації майна: 1/3 частина житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] . За результатами торгів було сформовано Протокол № 476149 проведення електронних торгів, відповідно до якого, переможцем торгів було визнано [PERSON] . 22.05.2020 старшим державним виконавцем Павличевим Ю.В. було сформовано Акт про проведені електронні торги. Власником реалізованого майна є [PERSON] (а.с. 18-23). 17.09.2020 Харківським апеляційним судом було розглянуто справу № 643/16739/18 за апеляційною скаргою [PERSON] на заочне рішення Московського районного суду м. Харкова від 06.03.2019 у справі № 643/16739/18 за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором та ухвалено постанову, якою було задоволено апеляційну скаргу, зазначене заочне рішення Московського районного суду м. Харкова скасовано, позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором залишено без задоволення (а.с. 12-17). Вказані обставини не оспорювалися сторонами в судовому засіданні. Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися, розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до частини першої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначено статтею 16 ЦК України, згідно з пунктом 2 частини 2 якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним. Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, передбачені у статті 203 ЦК України. Підстави недійсності правочину визначені у статті 215 ЦК України. Згідно з статтею 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ч. 1 ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Зазначений правовий висновок висловлено Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18, та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18. При цьому, підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Як встановлено судом, електронні торги з реалізації спірного нерухомого майна за лотом № 414576 були проведені на підставі заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 06.03.2019 (справа № 643/16739/18), яке в подальшому було скасоване в апеляційному порядку постановою Харківського апеляційного суду від 17.09.2020. Як зазначає Верховний Суд у постанові від 05 серпня 2020 року у справі № 263/14085/16-ц, якщо судовий акт скасовано, то він не породжує жодних правових наслідків з моменту його ухвалення. При цьому зі скасуванням рішення суду втрачаються всі ті наслідки, які з нього випливають. Крім того, вибуття майна з володіння власника на підставі судового рішення, яке в подальшому було скасовано, вважається таким, що вибуло з володіння власника поза його волею. За таких обставин, доводи відповідачів за первісним позовом про те, що жодних порушень процедури проведення електронних торгів від 21.04.2020 за лотом № 414576 на момент проведення торгів допущено не було, а відтак торги не можуть бути визнані недійсними, є безпідставними, оскільки, у зв`язку зі скасуванням судового рішення, яке стало підставою для проведення вказаних електронних торгів, вважається, що не було дотримано вимогу, передбачену ч. 3 ст. 203 ЦК України щодо вільного волевиявлення власника майна. Враховуючи все вищезазначене, суд дійшов висновку про те, що у спірних правовідносинах електронні торги щодо продажу 1/3 частини житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] , які проведені ДП «СЕТАМ» 21 квітня 2020 року та за результатами яких було складено протокол №476149, проведено з порушенням вимог чинного законодавства та з порушенням прав позивача [PERSON] , а тому результати таких торгів підлягають визнанню недійсними. Вирішуючи зустрічний позов про визнання права власності, вислухавши вступне слово учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні зустрічного позову з таких підстав. Зустрічний позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, вказував, що за результатами торгів щодо лоту № 414576 він став переможцем та виконав усі зобов`язання з придбання нерухомого майна на прилюдних торгах, однак позбавлений можливості зареєструвати та реалізувати своє право власності на придбаний об`єкт нерухомого майна 1/3 частини житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ). Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Згідно із частинами другою, третьою статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Враховуючи, що рішенням суду за первісним позовом визнаються недійними електронні торги щодо лоту № 414576, відсутні підстави для визнання права власності на нерухоме майно 1/3 частини житлового будинку літ. «Г-1», загальною площею 80,2 кв.м., з надвірними будівлями та спорудами, за адресою: [ADDRESS] ) за переможцем торгів [PERSON] . Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Первісним позивачем за подання позовної заяви до суду було сплачено судовий збір в загальному розмірі 2\~522,40 грн. Відтак, у зв`язку з повним задоволенням позовних вимог за первісним позовом, стягненню з відповідачів на користь позивача підлягає судовий збір в сумі по 840,80 з кожного (2\~522,40 : 3 = 840,80). Враховуючи, що суд відмовляє в задоволенні зустрічного позову, сплачений за його подання судовий збір покладається на позивача за зустрічним позовом.

Outcome: approved