Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

22.06.2020\~року позивач\~ [PERSON] \~звернувся до\~суду із\~позовом до Осипенківської\~об`єднаної територіальної\~громади про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, [INFO] у пгт. Зайцево м. Горлівка Микитовського району Донецької області помер батько позивача [PERSON] , [INFO] , громадянин України. Цей факт підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим міським відділом запису актів громадського стану Горлівського міського управління юстиції Міністерства юстиції, так званої, Донецької Народної Республіки від 21 червня 2019 р. за реєстраційним № 13, медичним свідоцтвом про смерть № 189, виданим Горлівським відділенням Республіканського бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я, так званої, Донецької Народної Республіки. Причина смерті, що вказана в медичному свідоцтві гостра крововтрата, сквозне вогнепальне кульове поранення правого стегна з пошкодженням крупних судин. Похований 25.01.2016 року на ділянці № 33 міського кладовища м. Горлівки Донецької області. Отримати свідоцтво про смерть батька заявника у відділі державної реєстрації актів цивільного стану в Бердянську Запорізької області було неможливо, оскільки факт смерті відбувся на тимчасово окупованій території України, на якій неможливо отримати медичний документ, що міг бути прийнятий відділом державної реєстрації актів цивільного стану для здійснення реєстрації смерті відповідно до статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану». Відповідно до п.3 ст. 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» будь який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами на тимчасово окупованій території, є недійсним і не створює правових наслідків. Враховуючи вище викладене, з метою забезпечення прав та законних інтересів заявника на території України і подальшого визнання державою Україна факту смерті [PERSON] , [INFO] , згідно зі статтями 315 319 Цивільного процесуального кодексу України, заявник звернувся до суду. Рішенням Бердянського міськрайонного суду від 30 липня 2019 року було встановлено факт смерті [INFO] громадянина України [PERSON] , [INFO] . Місце смерті - Україна, смт. Зайцево м. Горлівка Микитовського району Донецької області. Причина смерті : «гостра крововтрата , сквозне вогнепальне кульове поранення правого стегна з пошкодженням крупних судин». Після смерті батька залишилося спадкове майно: земельна ділянка для виробництва сільськогосподарської продукції площею 5,468 гектарів, що розташована на території Новопетрівської сільської ради. Відповідно до ст.ст. 1268, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом 6-місячного строку, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. При цьому, необхідно мати на увазі, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, а часом відкриття спадщини е день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Батько заявника помер [INFO] , але свідоцтво про його смерть було отримано тільки 02 серпня 2019 року. Таким чином, заявник пропустив 6-ти місячний строк для звернення до нотаріуса за оформленням спадщини. Відповідно до ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місце знаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місце знаходження основної частини рухомого майна. Останнє місце проживання батька заявнику не відоме, тому він звертається до суду за місцем находження нерухомого майна - земельної ділянки. Заявник звернувся до нотаріуса протягом 6-ти місячного строку з моменту отримання свідоцтва про смерть батька, але отримав роз`яснення, що у зв`язку з тим, що пропустив 6- ти місячний строк з часу відкриття спадщини, а саме - смерті батька, нотаріус не має можливості завести спадкову справу Відповідно до ст.1272 ЦКУ якщо спадкоємець протягом шести місяців, який починається з часу відкриття спадщини не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відсутність свідоцтва про смерть батька і неможливість отримати таке свідоцтво у зв`язку з окупацією частини території Донецької області перешкоджали зверненню заявника як спадкоємця до нотаріальної контори у встановлені строки, а саме в 6-ти місячний строк з моменту його смерті, або оголошення його померлим. Заявник вважає, що відсутність у нього свідоцтва про смерть батька та неможливість отримати таке свідоцтво у зв`язку з окупацією частини території Донецької області, може бути визнано судом поважною причиною пропуску мною шестимісячного терміну для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Ухвалою судді Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 26 червня 2020 року по справі відкрите провадження, ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав, наполягав на задоволенні позовних вимог. У судове засідання представник відповідача Осипенківської об`єднаної\~територіальної громади не з`явився, направив до суду заяву, відповідно до змісту якої не заперечував проти задоволення позовних вимог. Судом в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів встановлено наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняти спадщини. Враховуючи приписи законодавства, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до змісту ст. ст.11,15 ЦПК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист же цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Згідно із ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема справедливість, добросовісність та розумність. Враховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін. Відносини з приводу визначення додаткового строку достатнього для прийняття спадщини регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про нотаріат», постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Згідно частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що батьку позивача на праві приватної власності належить земельна ділянка площею 5,468 га в межах Новопетрівської сільської ради Бердянського району Запорізької області (а.с.14) Батько позивача, [PERSON] помер [INFO] про що, свідчить свідоцтво про смерть від 02 серпня 2019 року (а.с.9). Після його смерті відкрилась спадщина до складу якої увійшла земельна ділянка, яка належала йому на підставі державного акту 1-ЗП №013649 від 23.03.98 року (а.с.14). 17.12.2019 року позивач з метою прийняття спадщини звернувся до приватного нотаріуса, де позивачу було роз`яснено про те що строк для прийняття ним спадщини пропущений. Підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії є пропуск позивачем строку встановленого для прийняття спадщини. Згідно частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Пунктом 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визначено: «Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст.1268, статей 1296-1299 ЦК. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також врахувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.» Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику в справах про спадкування»: «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.». Як встановлено судом з пояснень позивача та наданих документів, [PERSON] після смерті заповідача не мав і не міг отримати свідоцтво про смерть батька у зв`язку з окупацією частині території Донецької області, що перешкоджало зверненню заявника як спадкоємця до нотаріальної контори у встановлені строки, а саме в 6-ти місячний строк з моменту його смерті, або оголошення його померлим. Вказана обставина є об`єктивною та непереборною обставиною для позивача. Таким чином необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, суд дійшов висновку, що строк подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини [PERSON] пропущено з поважних причин, а тому суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved