Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-27 00:00:00

22 серпня 2018 року [PERSON] надіслав засобами поштового зв`язку позовну заяву до [PERSON] в якій просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на Ѕ частку квартири [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після смерті останньої відкрилась спадщина, яка складається з кв. [ADDRESS] . Право власності на вищевказану квартиру належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 11.05.2002 за р. №7-1231 зареєстрованого Першою Донецькою державною нотаріальною конторою. Спадкоємцями першої черги по закону є діти померлої [PERSON] та [PERSON] . Позивач звернувся до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Пехлак О.В. з заявою про прийняття спадщини на майно, після померлої [INFO] [PERSON] . Постановою від 15.08.2018 позивачу було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, в зв`язку з тим, що не подано відомості та документи необхідні для вчинення нотаріальної дії. За таких обставин визнання права власності можливо тільки в судовому порядку. 27.09.2018 року ухвалою судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Зінченко А.С. відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування та призначено справу до підготовчого судового засідання. 19.11.2018 до суду надійшла зустрічна позовна заява представника [PERSON] [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування. Ухвалою суду\~від 22.11.2018зазначену зустрічну заяву залишено без руху, та надано термін для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали. 22.11.2018 ухвалою суду продовжено строк проведення підготовчого провадження в цивільній справі ЄУ № 185/7170/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування - на 30 днів. 10.12.2018 в порядку усунення недоліків до суду надійшли уточнення до зустрічної позовної заяви [PERSON] до [PERSON] в якому [PERSON] просить визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] Ѕ частку квартири [ADDRESS] . Обґрунтування вимог позивача [PERSON] аналогічні позивачу за первісним позовом, додатково зазначає, що постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Пехлак О.В. 19.09.2018 останньому було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, в зв`язку з тим, що не подано відомості та документи необхідні для вчинення нотаріальної дії. Ухвалою суду від 12.02.2019 прийнято зустрічний позов представника [PERSON] [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування. Вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом. 12.04.2019 ухвалою суду зобов`язано [PERSON] , [PERSON] надати суду в строк до 05 червня 2019 року завірені належним чином копії: заповіту, складеного [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] на ім`я [PERSON] , ухвали про відкриття провадження у справі № 185/2052/19. Також зобов`язано Приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Пехлак Оксану Володимирівну надати суду завірену належним чином копію всієї спадкової справи № 15/2018 до майна померлої [INFO] № 62297858 (копія справи Вами надавалась за вих. 323/01-16 від 13.11.2018). Залучено до участі у справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом представника [PERSON] [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] . Закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, третя особа: [PERSON] , та призначено справу до судового розгляду по суті. 05.06.2019 ухвалою суду провадження у справі ЄУ № 185/7170/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, третя особа: [PERSON] , - зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ЄУ №185/2052/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] приватного нотаріуса Миколаївського нотаріального округу про визнання в порядку спадкування за заповітом права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 10.03.2020 ухвалою суду поновлено провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, третя особа: [PERSON] та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні. 13.05.2020 ухвалою суду зупинено провадження у справі ЄУ № 185/7170/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, третя особа: [PERSON] до набрання законної сили судовим рішенням Верховного суду по справі ЄУ №185/2052/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. 17.09.2020 ухвалою суду поновлено провадження у вищезазначеній справі. В судове засідання позивач за первісним позовом [PERSON] не з`явилися, позивач надіслав на електронну адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності з використанняпідсистеми «Електронний суд», позовну заяву підтримав у повному обсязі, просив її задовольнити. Відповідач за первісним позовом [PERSON] та третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилися, після ухвалення вступної та резолютивної частини рішення суду 28.10.2020 в 12.11 год та 12.24 год надіслали суду електронною\~поштою без\~ЕЦП на\~загальну електронну\~поштову скриньку\~суду,\~без використання\~підсистеми «Електронний суд», заяви про відкладення розгляду справи, посилаючись на спалах вірусу COVID-19, поважних причин неявки в судове засідання та доказів таких поважних причини не зазначили та не надали. Згідно зі ст. 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених ЦПК України, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Відповідно до ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмова заява підписується заявником чи його представником. Згідно з ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи. Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Відповідно до ст. 223 ЦПК України неявка у\~судове засідання\~будь-якого\~учасника справи\~за умови,\~що його\~належним чином\~повідомлено про\~дату,\~час і\~місце цього\~засідання,\~не перешкоджає\~розгляду справи\~по суті,\~крім випадків,\~визначених цією\~статтею.\~Якщо учасник\~справи або\~його представник\~були належним\~чином повідомлені\~про судове\~засідання,\~суд розглядає\~справу за\~відсутності такого\~учасника справи\~у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, коли його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. З урахуванням вищезазначеного, так як всі учасники справи були повідомлені належним чином про дату, час і місце судового засідання, що підтверджується матеріалами справи та їх заявами, [PERSON] надав належним чином заяву про розгляд справи без його участі, [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились, поважних причин неявки не повідомили, їх нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, тому суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі в підтвердження вказаних обставин, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частини 1 та 3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як було встановлено при розгляді справи [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є рідними братами від батьків [PERSON] та [PERSON] , відповідно до копії свідоцтв про народження, серії [NUMBER] , [NUMBER] . [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у віці 74 років в м. Донецьк, відповідно копії свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається з квартири [ADDRESS] . Відповідно до копії договору купівлі-продажу квартири від 11.05.2002 за р. №7-1231 зареєстрованого державним нотаріусом Власовою О.М. Першої Донецької державної нотаріальної контори, копії технічного паспорта, квартира [ADDRESS] , загальною площею 66,50 кв.м. житловою площею 44.10 кв.м. належить [PERSON] . Спадкоємцями першої черги за законом після померлої [INFO] [PERSON] є її діти: [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до копії повторного свідоцтва про розірвання шлюбу, серії [NUMBER] , шлюб між померлою [PERSON] та її чоловіком [PERSON] розірваний 24.02.1987. [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] , в зв`язку з тим, що не подано відомості та документи необхідні для вчинення нотаріальної дії, що підтверджується постановою від 15.08.2018 приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Пехлак О.В. [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] , в зв`язку з тим, що не подано відомості та документи необхідні для вчинення нотаріальної дії, що підтверджується постановою від 19.09.2018 приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Пехлак О.В. Третя особа - [PERSON] є онуком померлої [PERSON] , сином [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. 26.11.2017 в тимчасово окупованому м. Донецьк [PERSON] склала заповіт яким заповідала належне їй майно, а саме квартиру [ADDRESS] [PERSON] , заповіт посвідчено 26.11.2017 року нотаріусом Донецького нотаріального округу Пауковим Д.Л., ДНР, м. Донецьк. Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.09.2019, яке набрало законної сили 18.02.2020, в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом відмовлено. 18.02.2020 постановою Дніпровського апеляційного суду апеляційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення, рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25 вересня 2019 року залишено без змін. Постановою Верховного суду від 28.08.2020 касаційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення. Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.09.2019 та постанову Дніпровського апеляційного суду від 18.02.2020 залишено без змін. \~ \~ \~ \~Вищезазначеними рішеннями судів встановлено, що заповіт [PERSON] , посвідчений 26 жовтня 2017 року нотаріусом ДНР Донецького міського нотаріального округу Пауковим Д. Л. є недійсним, оскільки він посвідчений (виданий) службовою особою (нотаріусом) на тимчасово окупованій території, на якій органи державної влади, посадові та службові особи України не здійснюють свої повноваження. Оскільки зазначений заповіт відповідно до положень статті 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» є недійсним і не створює правових наслідків, тобто є нікчемним, суди дійшли обґрунтованого висновку про відсутність підстав для визнання за [PERSON] права власності на спадкове майно за цим заповітом. Згідно зі\~\~ст. 82 ЦПК України\~\~обставини,\~встановлені рішенням\~суду у\~господарській,\~цивільній або\~адміністративній справі,\~що набрало\~законної сили,\~не доказуються\~при розгляді\~іншої справи,\~у якій\~беруть участь\~ті самі\~особи або\~особа,\~щодо якої\~встановлено ці\~обставини,\~якщо інше\~не встановлено\~законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Стаття 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.\~\~\~\~ Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ч.2 ст.1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. В силу ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У частині 2 статті 1274 ЦК України зазначено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Згідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Отже, до складу спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] входить право власності на квартиру [ADDRESS] . Стаття 1297 ЦК України встановлює обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. [PERSON] та [PERSON] спадщину, яка відкрилася після смерті їх матері [PERSON] прийняли, оскільки в установлений законом строк звернулись з відповідними заявами до нотаріальної контори, що підтверджується копією спадкової справи №15/2018. Статтею 1267 ЦК України встановлено, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до\~ст.\~1268\~ЦК України\~спадкоємець за\~заповітом чи\~за законом\~має право\~прийняти спадщину\~або не\~прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Стаття 392 ЦК України передбачає, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право власності на спадок видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадок в порядку встановленим цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадок особа може звернутись в суд за правилами позовного провадження. Виходячи з вищенаведеного,

Outcome: approved