Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-18 00:00:00

22.11.2019 року судом зареєстровано позовну заяву [PERSON] про визнання незаконним та скасування будівельного паспорта, визнання незаконним та скасування права на початок виконання будівельних робіт за адресою [ADDRESS] . Позов мотивований тим, що на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Вінниці від 20.05.2010 року позивач є власником 1/2 частки житлового будинку [ADDRESS] . Також позивач на підставі державних актів на право власності на земельні ділянки серії ЯП № 713517, виданого 29.07.2011 року, серії ЯП № 713518, виданого 29.07.2011 року, є власником земельних ділянок № 0510136600:02:016:0188, № 0510136600:02:016:0188 за вказаною адресою. Позивач постійно проживає в Російській Федерації. В 2019 році вона дізналась, що співвласницею будинковолодіння [ADDRESS] [PERSON] проводяться будівельні роботи з реконструкції своєї частини будинку. 14.08.2019 року вона отримала відповідь з Департаменту архітектурно-будівельного контролю про те, що будівництво проводиться [PERSON] на підставі будівельного паспорта, виданого Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради від 10.02.2015 року № 16 та повідомлення про початок будівельних робіт, зареєстрованого Департаментом Держархбудінспекції у Вінницькій області від 13.02.2015 року за № ВН 062150440416. На підставі отриманих копій документів було встановлено, що будівельний паспорт був виданий також зі згоди [PERSON] , яка подала відповідну заяву, посвідчену головою квартального комітету 22.01.2015 року. Однак, [PERSON] такої згоди не надавала і заяву не писала. Позивач вважає, що заява, яка міститься в матеріалах будівельного паспорту, написана і підписана від її імені невідомою особою. [PERSON] просила суд: скасувати будівельний паспорт забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради від 10.02.2015 року № 16 замовнику [PERSON] ; припинити право на початок виконання будівельних робіт за адресою [ADDRESS] , набуте на підставі поданого замовником [PERSON] повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.02.2015 року № ВН 062150440416. Судом вчинені наступні процесуальні дії. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 29.11.2019 року було прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі №127/31661/19 за позовом [PERSON] до Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради, Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідачів - [PERSON] про визнання незаконним і скасування будівельного паспорта та права на початок виконання будівельних робіт (т. 1 а.с. 35). Ухвалою суду від 29.11.2019 року було забезпечено позов в цивільній справі №127/31661/19 шляхом: зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки кадастровий номер 0510136600:02:016:0050 за адресою: [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради від 10 лютого 2015 року № 16; зупинення дії права на початок виконання будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] , набутого на підставі поданого замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.02.2015 року № ВН 062150440416; заборони власнику земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) за адресою: [ADDRESS] , особисто або через довірених осіб вчиняти будівельні роботи з реконструкції частини індивідуального житлового будинку садибного типу з прибудовами та надбудовою мансардного поверху на приватизованій земельній ділянці (т. 1 а.с. 36-37). Ухвалою суду від 02.12.2019 року витребувано з Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради доказ - належним чином завірену копію будівельного паспорта забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданого Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради 10.02.2015 року № 16 (т. 1 а.с. 38). Ухвалою суду від 20.12.2019 року витребувано з Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради доказ - оригінал будівельного паспорта забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданого Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради 10.02.2015 року № 16 (т. 1 а.с. 103). Ухвалою суду від 09.06.2020 року у даній справі було витребувано докази: з Департаменту архітектури та містобудування Вінницької міської ради - прошитий та пронумерований оригінал будівельного паспорту забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради 10.02.2015 року № 16; у третьої особи [PERSON] - оригінал її примірника будівельного паспорту забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради 10.02.2015 року № 16 та призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На час проведення експертизи провадження у справі зупинене (т. 1 а.с. 175-176). 23.07.2020 року судом зареєстровано клопотання експерта Мельник Л.Ю. про надання матеріалів, необхідних для проведення експертизи: оригіналу заяви, вільних зразків підпису та почерку [PERSON] , експериментальних зразків підпису та почерку [PERSON] (т. 1 а.с. 186) та повернуті матеріали даної цивільної справи з додатками. До отримання необхідних матеріалів проведення експертизи призупинено. Ухвалою суду від 24.07.2020 року було поновлено провадження у даній справі для вирішення клопотання експерта. Ухвалою суду від 07.10.2020 року ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 09.06.2020 року в частині призначення судової почеркознавчої експертизи надіслано на виконання експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На час проведення експертизи провадження у справі зупинене (т. 1 а.с. 221-222). Ухвалою суду від 09.11.2020 року було поновлено провадження у даній справі для вирішення клопотання експерта про надання додаткових доказів: вільних зразків почерку [PERSON] (т. 1 а.с. 230, 231). Ухвалою суду від 18.12.2020 року ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 09.06.2020 року в цивільній справі № 127/31661/19 в частині проведення судової почеркознавчої експертизи надіслано на виконання експертам Вінницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз на підставі наявних у справі документів. На час проведення експертизи провадження у справі зупинене (т. 1 а.с. 248). 20 січня 2021 року судом зареєстровано повідомлення експерта про залишення ухвали суду від 09.06.2020 року без виконання (т. 2 а.с. 1) через відсутність оригіналу посвідченої головою квартального комітету «П`ятничани» 22.01.2015 року заяви [PERSON] , повернуті матеріали цивільної справи №127/31661/19. 21.01.2021 року провадження у даній справі поновлено (т.2 а.с. 2). Ухвалою суду від 16 лютого 2021 року підготовче провадження у даній справі було закрито, справу призначено до розгляду по суті (т. 2 а.с. 15-17). В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Путілін Є.В. позов підтримав, просив вимоги [PERSON] задоволити в повному обсязі. Суду пояснив, що позивач постійно проживає в Російській Федерації і 22.01.2015 року (дату посвідчення головою квартального комітету «П`ятничани» заяви [PERSON] ) в Україну не приїжджала, вказаного дозволу [PERSON] на реконструкцію будинку ні усно, ні письмово не надавала. Наголосив, що оскільки в матеріалах будівельного паспорту відсутній оригінал заяви (згоди) співвласника [PERSON] на реконструкцію будинку, просив задоволити вимоги позивача шляхом скасування будівельного паспорта та припинення права на початок виконання будівельних робіт. Зауважив, що внаслідок проведеної [PERSON] реконструкції належної їй частини будинку, внаслідок добудови другого поверху без дозволу [PERSON] , руйнується частина будинку позивача. Представник відповідачів - [PERSON] (довіреності т. 2 а.с. 11, 12) в судовому засіданні позов не визнала, підтримала письмові відзиви, що приєднані до матеріалів справи (а.с. 54-56, 95-98). Суду пояснила, що 27.01.2015 року [PERSON] звернулась до департаменту за видачею будівельного паспорту і надала документи згідно переліку, в тому числі дозвіл співвласника [PERSON] на реконструкцію частини будинковолодіння. Дозвіл був письмовий, підпис посвідчений головою квартального комітету. Підстав для відмови у видачі будівельного паспорту не було. Представник третьої особи [PERSON] - адвокат Олійник А.М. в судовому засіданні вимоги [PERSON] не визнав. Суду пояснив, що будинок [ADDRESS] побудований в 50-х роках минулого століття, знаходиться в аварійному стані. Будівля без фундаменту, стіни сиріють, дах протікає. Без здійснення реконструкції, капітального ремонту дана будівля може зруйнуватись, а іншого житла [PERSON] не має. Просив врахувати, що [PERSON] подала всі документи, необхідні для видачі будівельного паспорта, в тому числі оригінал заяви [PERSON] . Вважає, що [PERSON] діє недобросовісно, вона не проживає в своїй частині будинку і перешкоджає проведенню реконструкції будинку [PERSON] . Доказів того, що внаслідок реконструкції руйнується частина будинку [PERSON] , представник позивача не надав. В судовому засіданні третя особа без самостійних вимог - [PERSON] позов не визнала, підтримала письмові пояснення (а.с. 110-111), просила суд відмовити в задоволенні позову. Суду пояснила, що будинок в цілому знаходиться в аварійному стані, зіпсований грибком, потребує капітального ремонту. Позивач тривалий час в будинку не проживає, тому і не відчуває негативних наслідків. Частина будинку позивача не опалюється, в її частині не проводяться будівельні роботи, житло поступово руйнується. В 2015 році [PERSON] сама ходила до голови квартального комітету і написала заяву про згоду на проведення реконструкції. Вона особисто із [PERSON] не розмовляла. Отриманням цього дозволу та посвідченням його в квартальному комітеті займався її чоловік. Чому в матеріалах будівельного паспорту немає оригіналу - не знає. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оригінал будівельного паспорту реконструкції частини будинку по [ADDRESS] від 10.02.2015 року, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Вінниці від 20.05.2010 року у справі № 2-2851/10 за [PERSON] визнано право особистої власності на 1/2 частку будинковолодіння [ADDRESS] , у її власність також перейшло право на частину земельної ділянки площею 0, 0510 га (зона 1 - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0, 0374 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0090 га та зона 2 - для ведення садівництва площею 0, 0136 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0024 га) (а.с. 17-18 т.1). Право спільної часткової власності на житло зареєстроване за [PERSON] 15.07.2010 року на підставі вищевказаної ухвали суду (а.с. 21 т.1). Право власності [PERSON] на земельні ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд площею 0, 0374 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0090 га та зона 2 - для ведення садівництва площею 0, 0136 га, в тому числі в межах червоної лінії 0, 0024 га за адресою: [ADDRESS] підтверджено державними актами, виданими 29.07.2011 року (а.с. 22-25 т.1). Співвласником іншої частини будинку за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] , право власності якої на земельну ділянку посвідчено державним актом серії ЯГ №495072 від 30.01.2008 року № 010800100078. 27.01.2015 року [PERSON] подала заяву на видачу будівельного паспорта на реконструкцію житлового будинку по [ADDRESS] (а.с. 57 т.1). В акті обстеження житлових умов [PERSON] від 10.08.2014 року зазначено, що будинок 1957 року забудови, має шлакобетонні стіни, дощату підлогу, вальковане перекриття, індивідуальне опалення. В приміщенні будинку відчувається сирість, відшарування штукатурки. Крівля (шифер) покрита мохом, протікає. Гілля горіхового дерева від вітру зірвало частину шиферу, крівля має наскрізні дірки. [PERSON] проживає з доньками 2005 р.н. та 2011 р.н. (а.с. 211). З акту обстеження житлових умов [PERSON] від 19.09.2018 року, вбачається, що будинок [ADDRESS] належить двом співвласникам, 1957 року забудови, має шлакобетонні стіни, дощату підлогу, вальковане перекриття, індивідуальне опалення. В приміщенні будинку сирість, відшарування штукатурки. Крівля (шифер) покрита мохом, протікає, в даному приміщенні знаходитись небезпечно, стіни вражені грибком, зі стелі падають шматки, в кімнатах, де були шпалери, нижня частина волога, шпалери відклеєні, запах цвілі. Крокви даху ушкоджені жучком (трухляві) і потребують негайної заміни. [PERSON] проживає з доньками 2005 р.н. та 2011 р.н. (а.с. 210). Станом на 24.07.2019 року на підставі будівельного паспорта, виданого департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради від 10.02.2015 року № 16, а також на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого Департаментом Держархбудінспекції у Вінницькій області від 13.02.2015 року № ВН062150440416, [PERSON] виконує будівельні роботи з реконструкції частини індивідуального житлового будинку садибного типу з прибудовами та надбудовою мансардного поверху на приватизованій земельній ділянці по [ADDRESS] (а.с. 27, 28 , 32 , 60-93). В будівельному паспорті, що оглянутий в оригіналі в судовому засіданні, наявна ксерокопія заяви (згоди) від імені співвласника [PERSON] , що посвідчена головою квартального комітету «П`ятничани» 22.01.2015 року щодо реконструкції [PERSON] частини будинковолодіння по [ADDRESS] . В судовому засіданні сторони не змогли пояснити про причини відсутності в будівельному паспорті оригіналу заяви [PERSON] . Обґрунтовуючи позовні вимоги [PERSON] зазначала, що заяву (згоду) на реконструкцію будинку, яка посвідчена 22.01.2015 року, вона не писала, вважає, що будівництво є самочинним, тому просила скасувати будівельний паспорт і припинити право [PERSON] на початок виконання будівельних робіт. В підготовчому засіданні 18.08.2020 року [PERSON] також заперечила факт написання заяви (згоди) на реконструкцію частини будинку [PERSON] . Правовідносини виникли між сторонами з приводу реалізації власником права на забудову, тому при вирішенні спору суд застосовує норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року № 103 та відповідні норми Цивільного кодексу України. Відповідно до вимог ч.ч. 2, 4, 5 статті 319 ЦК України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Частиною 7 статті 319 ЦК України визначено: діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно частини 3 статті 375 ЦК України право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються ст. 376 ЦК України. Так, відповідно до ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Поняття реконструкції об`єкта нерухомості міститься у пункті 3 Державних будівельних норм В.3.2-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку і будівництва України від 22 липня 2009 року № 295 (далі - ДБН), відповідно до якого реконструкція - це така перебудова будинку, наслідком якої є зміна кількості приміщень, їх площі, геометричних розмірів та функціонального призначення, заміна окремих конструкцій. Таким чином, норма частини першої статті 376 ЦК України підлягає застосуванню й до випадків самочинної реконструкції об`єкта нерухомості, у результаті якої об`єкт набуває нових якісних характеристик (зміна кількості приміщень, створення нових, втручання в несучі конструкції). Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Даним законом, зокрема, визначено, що будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва. Замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Статтею 27 вказаного Закону передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування Частинами 1, 7 статті 34 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено: замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Стаття 36 вказаного Закону, зокрема, передбачає, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Відповідно до пунктів 2.1, 2.4, 2.7, 2.9 розділу ІІ Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Разом з тим, в судовому засіданні було встановлено, що в оригіналі будівельного паспорту відсутня заява (згода) співвласника [PERSON] , посвідчена в установленому порядку, на реконструкцію частини будинку [PERSON] . Копія такої заяви, що є в матеріалах справи і в будівельному паспорті, написана від імені [PERSON] , не посвідчена належним чином. Так, засвідчення справжності підпису на документі здійснюється нотаріусом відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом МЮУ від 22.02.2012 року № 296/5. Відповідно до ст. 37 Закону України «Про нотаріат» нотаріальні дії щодо засвідчення справжності підпису на документах у сільських населених пунктах вчиняють посадові особи органу місцевого самоврядування. Законом України «Про органи самоорганізації населення» від 11.07.2001 року не передбачено повноважень керівника органу самоорганізації населення (голови квартального комітету) посвідчувати заяви, підписи громадян. В підготовчому засіданні [PERSON] повідомила, що не надавала згоду на реконструкцію частини будинку [PERSON] і не визнала факт написання вказаної заяви, а підпис в заяві належить не їй (а.с. 62 т.1). В зв`язку з ненаданням відповідачами, третьою особою оригіналу заяви (згоди) [PERSON] ухвала про призначення почеркознавчої експертизи повернута без виконання. Учасники справи не надали інших доказів в підтвердження того, що [PERSON] надавала згоду на реконструкцію частини будинку [PERSON] і її заява посвідчена належним чином. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст. 81 ЦПК України). Таким чином, будівельний паспорт забудови земельної ділянки по [ADDRESS] замовнику [PERSON] був виданий Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради 10.02.2015 року з порушенням вказаних норм закону, без засвідченої в установленому порядку згоди співвласника житлового будинку [PERSON] на забудову. Цим порушене право позивача як співвласника будинку [ADDRESS] і таке право підлягає захисту в обраний нею спосіб. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ст. 15 ЦК України). Способи захисту цивільних прав визначені ст. 16 ЦК України. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 та від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц. 01.12.2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва». З 01.06.2020 року органи державного архітектурно-будівельного контролю втратили право самостійно: - скасовувати містобудівні умови і обмеження (МУО), а також видавати обов`язкові до виконання приписи про внесення змін до МУО; - припиняти (скасовувати) право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення; - припиняти (скасовувати) право на початок виконання підготовчих робіт, набуте на підставі повідомлення; - скасовувати реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Право на початок виконання будівельних робіт (підготовчих), набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: - подання замовником заяви; - отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, яка є замовником; - на підставі судового рішення, яке набрало законної сили. Дозвіл на виконання будівельних робіт може бути анульовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: - подання замовником заяви; - наявності відомостей про припинення юридичної особи, яка є замовником; - на підставі судового рішення, що набрало законної сили, про скасування містобудівних умов і обмежень та/або припинення права на виконання будівельних робіт. Відповідно до ч. 7. ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили. Отже, спеціальним законом визначено ефективний спосіб захисту шляхом припинення права на початок виконання будівельних робіт на підставі судового рішення. Враховуючи наведені обставини і норми закону, суд дійшов висновку, що позов слід задоволити та скасувати будівельний паспорт забудови земельної ділянки (кадастровий номер 0510136600:02:016:0050) по [ADDRESS] , виданий Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради від 10.02.2015 року № 16 замовнику [PERSON] ; припинити право на початок виконання будівельних робіт за адресою [ADDRESS] , набуте на підставі поданого замовником [PERSON] повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.02.2015 року № ВН 062150440416. Клопотання [PERSON] про застосування позовної давності (а.с. 108-109 т. 1) задоволенню не підлягає, оскільки, пунктом 36 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 року № 5 визначено, що за змістом статті 391 ЦК позовна давність не поширюється на вимоги власника чи іншого володільця про усунення перешкод у здійсненні ним права користування чи розпорядження своїм майном, що не пов`язані з позбавленням володіння, оскільки правопорушення є таким, що триває у часі. У зв`язку із цим тривалість порушення права не перешкоджає задоволенню такої вимоги судом. Позивачем при подачі позову до суду були понесені витрати на оплату судового збору - 1536, 80 грн. (а.с. 2, 3). Відповідно до ст. 141 ЦПК України дана сума підлягає стягненню з відповідачів в рівних частках. На підставі викладеного,

Outcome: approved