Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-10 00:00:00

23.09.2015 року позивач звернулася із позовом до суду, в якому просить стягнути із відповідача на її користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 2029 грн., що складає вартість виконання ремонтно відновлювальних робіт, оздоблення пошкодженої квартири; стягнути із відповідача на її користь заподіяну моральну шкоду у розмірі 1000 грн., а також інфляційні витрати у розмірі 1623 грн. 20 коп. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 24.09.2012 року належну їй на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] було затоплено водою із квартири № 31 за цією ж адресою внаслідок безвідповідальних дій її мешканців, які на той час перебували на відпочинку у АРК та виїжджаючи на тривалий час не забезпечили перекриття водопостачання до своєї квартири. З приводу затоплення вона відразу ж зателефонувала до диспетчерської мережі Полтавської міської ради з проханням перекрити потік води. Після анулювання протікання з участю сантехніка було зясовано, що у квартирі № 31 відбувся прорив шлангу в частині підключення водопостачання до зливного бачка. 26.09.2012 року було проведено обстеження її квартири, про що складено відповідний акт, згідно якого було виявлено пошкодження пофарбування в окремих місцях пофарбування та штукатурки стелі у кухні, крім цього сліди вологи на лінолеумі в приміщенні коридору. Причиною підтоплення став прорив гнучкого шлангу на підключенні водопостачання до зливного бачка у квартирі № 31. У добровільному порядку відшкодувати спричинену матеріальну шкоду відповідач відмовився. За період з жовтня 2012 року по грудень 2015 року індекс інфляції становив 180 % від суми спричиненої шкоди, а отже він становить 1623, 20 грн. Окрім цього, неправомірними діями відповідача їй спричинено моральну шкоду, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження належного їй майна та неможливості нормально користуватися ним, порушенням звичного способу життя, необхідності прикладання додаткових зусиль для його нормалізації, що призвело до погіршення стану її здоровя. Спричинену моральну шкоду вона оцінює у 1000 грн. У судове засідання позивач [PERSON] не зявилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала. У судове засідання прибула представник відповідача [PERSON] [PERSON], яка заперечила проти задоволення позову та пояснила, що у квартирі позивача неодноразово траплялися аварійні ситуації з водопровідними комунікаціями, що потребувало ремонту. 24.09 .2012 року та 26.09.2012 року відповідач перебував за межами м.Полтава і в цей час у квартирі 3 31 не було пошкоджень інженерних комунікацій (систем водовідведення та водопостачання) внаслідок чого могло статися протікання води до квартири позивача. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просить їх задовольнити. Третя особа [PERSON] у судовому засідання заперечила проти задоволення позову. Представник третьої особи [PERSON] при прийнятті покладається на розсуд суду. Суд, заслухавши пояснення представника відповідача, третіх осіб, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази прийшов до наступного висновку: Сторонами не заперечується, що [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS], [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS]. 24.09.2012 року [PERSON] листом за вх.. № Р2001 звернулася до начальника КП ЖЕО № 2 із заявою про складення акту про залиття з верхнього поверху , яке відбулося 24.09.2012 року приблизно об 11 годині. (а.с.4). Листом від 26.09.2012 року за № Р2001 за підписом начальника КП «ЖЕО № 2» на адресу [PERSON] направлено акт обстеження квартири № 27 житлового будинку по вул.. Фрунзе, 90, складений після залиття 26.09.2012 року. (а.с.5). Згідно даних акту від 26.09.2012 року, складеним начальником дільниці № 2 [PERSON], майстром технічної дільниці [PERSON], майстром з ТО і ПР [PERSON], слюсарем сантехніком [PERSON], - при обстеженні квартири № 27 житлового будинку № 90 (власник [PERSON]О.), яку 24.09.2012 року було підтоплено з квартири № 31 (власник [PERSON]М.), при обстеженні виявлено пошкодження пофарбування стелі та стін в приміщенні санвузлу, пофарбування стелі у ванній кімнаті та пошкодження в окремих місцях пофарбування та штукатурки стелі в приміщенні кухні, крім цього сліди вологи на лінолеумі в приміщенні коридору. Причиною підтоплення квартири № 27 став прорив гнучкого шлангу на підключенні водопостачання до зливного бачка у квартирі № 31, який було встановлено мешканцями квартири без відома КП «ЖЕО № 2». (а.с.6). На а.с. 18 наявна картка заявника, згідно якої 24.09.2012 року о 11 год.37 хв. надійшло повідомлення про те, що в квартирі № 31 прорив гнучкого шлангу на підключенні водопостачання до зливного бачка. Сантехнік перекрив воду до вияснення причин. Мешканці замінили шланг. Водопостачання відновлено. Згідно висновку експертного будівельно технічного дослідження від 24.10.2012 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS], яка була пошкоджена в результаті залиття, що трапилося 24.09.2012 року на дату складання висновку становить 2029 грн. (а.с.32-34). Рішенням Октябрського районного суду м.Полтави від 07.04.2016 року в задоволенні позовних вимог [PERSON] до КП «ЖЕО № 2» про визнання акту недійсним відмовлено за безпідставністю. (а.с.235-236). \~Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно до ч.1 ст.1166 ЦК України вставлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодується в повному обсязі особою, яка її завдала. З урахуванням положень вказаної статті, підставою для відшкодування особою майнової шкоди є склад цивільного правопорушення, а саме: а) протиправна поведінка; б) шкода; в) причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою; г) вина особи, яка завдавала шкоди. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду україни від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. \~\~\~\~\~У відповідності до ч. 3 ст. 10, ч. 1, ч. 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Проаналізувавши матеріали справи суд приходить до висновку, що винними діями відповідача було спричинено матеріальну шкоду позивачу. Як доказ щодо факту залиття квартиру суд приймає заяву [PERSON] направлену до КП «ЖЕО № 2№ щодо складення акту про залиття її житла водою із квартири № 31, власником якої являється відповідач. Таким чином, [PERSON] в день, коли сталося залиття квартири вжила заходів щодо фіксування даного факту, а саме направила відповідну заявку (а.с.18), звернулася до КП «ЖЕО № 2» із вказаною вище заявою. Окрім цього, суд приймає як належний доказ [PERSON] від 26.09.2012 року, складеним начальником дільниці № 2 [PERSON], майстром технічної дільниці [PERSON], майстром з ТО і ПР [PERSON], слюсарем сантехніком [PERSON],, в якому зафіксовано, що при обстеженні квартири № 27 житлового будинку № 90 (власник [PERSON]О.), яку 24.09.2012 року було підтоплено з квартири № 31 (власник [PERSON]М.), при обстеженні виявлено пошкодження пофарбування стелі та стін в приміщенні санвузлу, пофарбування стелі у ванній кімнаті та пошкодження в окремих місцях пофарбування та штукатурки стелі в приміщенні кухні, крім цього сліди вологи на лінолеумі в приміщенні коридору. Причиною підтоплення квартири № 27 став прорив гнучкого шлангу на підключенні водопостачання до зливного бачка у квартирі № 31, який було встановлено мешканцями квартири без відома КП «ЖЕО № 2». При цьому, є належним та допустимим доказом у справі висновок експертного будівельно технічного дослідження від 24.10.2012 року, яким встановлено вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS], яка була пошкоджена в результаті залиття, що трапилося 24.09.2012 року та на дату складання висновку становить 2029 грн. Будь які сумніви щодо некомпетентності експерта та необєктивності проведеного експертного дослідження у суду відсутні. Визначаючи розмір матеріальної шкоди, яка підлягає стягненню на користь позивача , суд враховує висновок даної будівельно-технічного дослідження, оскільки відповідачем не надано належних та обґрунтованих доказів, які б спростовували дані розрахунки. При цьому судом допитані свідки [PERSON] та [PERSON] пояснили суду, що 24.09.2012 року зайшовши у квартиру № 27 бачили на стелі сліди залиття водою. Після чого ввійшовши у квартиру № 31 не бачили залиття водою даної квартири, однак на підлозі поблизу унітазу були залишки води. Свідок [PERSON] заперечив факт залиття квартири № 27 із квартири № 31 за якою він на той час здійснював нагляд. Однак, суд критично відноситься до показань даного свідка, оскільки він являється батьком третьої особи [PERSON] та є зацікавленим у результатах даної справи. Ч.1 статті 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. В пункті 3,4\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~розяснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Однак, у судовому засіданні позивач не довела факту спричинення їй моральної шкоди. Так, позивач не надала суду доказів, що неправомірними діями позивача, які виразилися у пошкодженні належного їй майна, вона не могла нормально користуватися ним, було порушенням звичний спосіб її життя, що потребувало б прикладання додаткових зусиль для його нормалізації та було погіршено стан її здоровя. А отже в частині позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди слід відмовити. Також не підлягає до задоволення позовна вимога в частині стягнення інфляційних витрат. Згідно статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~\~\~ Стаття 625 ЦК України розміщена в розділі «Загальні положення про зобов'язання» книги 5 цього Кодексу і визначає загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов'язання та поширює свою дію на всі види зобов'язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні правовідносини з виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов'язань. \~\~\~ \~При розгляді справ про передбачену статтею 625 ЦК України відповідальність за порушення грошового зобов'язання слід з'ясувати: чи існує зобов'язання між сторонами, чи це зобов'язання є грошовим, чи доведено наявність прострочення у виконанні зобов'язання, чи існують спеціальні норми, що регулюють ці правовідносини та виключають застосування цієї статті.\~\~ Оскільки між сторонами склалися відносини, повязані із відшкодуванням шкоди, то у даному випадку ст. 625 ЦК України до застосування не підлягає. Згідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. При зверненні з позовом до суду позивач, якою заявлено дві позовні вимоги майнового характеру та вимога про відшкодування моральної шкоди. Усього сплачено при подачі позову до суду судовий збір у розмірі 487,20 грн. Пропорційно задоволеним позовним вимогам із відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 267 грн. 96 коп. Так позивачем заявлено позовні вимоги матеріального характеру на суму 3652 грн. (2029 +1623 =3652 грн.). Судом задоволено 55 % від загальної суми позовних вимог майнового характеру. Таким чином, 55 % від сплаченого судового збору у розмірі 487, 20 грн. складає 267, 96 грн., які підлягають стягненню із відповідача на користь позивача. Згідно Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про відшкодування моральної шкоди сплачується судовий збір - 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, що на час подачі позову становила 1218 грн. \~ Оскільки у задоволенні позовної вимоги щодо відшкодування моральної шкоди відмовлено, то з позивача в дохід держави підлягає стягненню недоплачений нею судовий збір у розмірі 1218 грн.

Outcome: partial