Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-18 00:00:00

22 лютого 2019 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Соледарської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, посилаючись на те, що вона, [PERSON] , [INFO] , мала дошлюбне прізвище Неєш- [PERSON] . Її батьками є: [PERSON] - [PERSON] та Неєш- [PERSON] . [INFO] помер її батько Неєш- [PERSON] , а [INFO] померла її мати Неєш- [PERSON] . Після смерті батька її мати спадщину прийняла фактично, але не оформила своїх спадкових прав. Після смерті матері [PERSON] - [PERSON] вона прийняла спадок як спадкоємець за законом першої черги. Була відкрита спадкова справа в Другій артемівській державній нотаріальній конторі. Вона отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру, яка належала її батькам за адресою: [ADDRESS] . Нещодавно вона дізналася про те, що її батьки отримали за життя сертифікати на земельну частку (пай) КСП «Зоря» Бахмутської сільради. Так, Неєш- [PERSON] отримав сертифікт на земельну частку (пай) серії ДН [NUMBER] від 22 березня 1996 року, виданий на підставі розпорядження голови Артемівської \~ \~ \~ \~райдержадміністрації від\~21\~березня 1996\~року №\~148,\~а Неєш- [PERSON] \~отримала сертифікат\~на земельну\~частку (пай)\~серії ДН\~ [NUMBER] 029963\~від 22\~березня 1996\~року,\~виданий на\~підставі розпорядження\~голови Артемівської\~райдержадміністрації від\~21\~березня 1996\~року №\~148,\~що підтверджується\~інформацією,\~одержаною із\~міськрайонного управління\~у Бахмутському\~районі та\~м.\~Бахмуті ГУ\~Держгеокадастру у\~Донецькій області\~від 21\~січня 2019\~року.\~Батьки дуже\~хворіли та\~через ці\~обставини не\~обміняли сертифікати\~на право\~на земельну\~частку (пай)\~на Державні\~акти на\~право власності\~на земельні\~паї.\~Згодом сертифікати\~були втрачені.\~Вона бажає\~прийняти у\~спадок земельні\~сертифікати,\~які належали\~її батькам\~та отримати\~земельні паї.\~Оскільки сертифікати\~були втрачені,\~видавалися в\~єдиному примірнику,\~отримати дублікат\~сертифікатів неможливо\~через смерть\~їх власників,\~тому отримати\~свідоцтво про\~право на\~спадщину за\~законом у\~нотаріуса вона\~не має\~можливості.\~Таким чином,\~позивачу необхідно\~у судовому\~порядку визнати\~за нею\~право власності\~в порядку\~спадкування на\~сертифікати на\~право на\~земельну долю\~(пай). Постановою державного нотаріуса Другої бахмутської державної нотаріальної контори Балицької Л.А. від 31 січня 2019 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельні паї у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів. У зв`язку із викладеним, просить визнати за нею, [PERSON] , [INFO] , право власності в порядку спадкування за законом першої черги на сертифікати на право на земельну частку (пай) серії ДН № 029962 від 22 березня 1996 року на ім`я [PERSON] та серії [NUMBER] від 22 березня 1996 року на ім`я [PERSON] , видані на підставі розпорядження голови Артемівської райдержадміністрації від 21 березня 1996 року № 148, в межах території Бахмутської сільради, а нині Соледарської міськради, у зв`язку зі смертю [PERSON] [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 22 березня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання. 10 травня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася. Про дату, час і місце судового засідання була повідомлена належним чином. Надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник позивача Олицька Л [PERSON] у судовому засіданні на вимогах позовної заяви наполягала та просила їх задовольнити з мотивів, викладених у позовній заяві. Представник відповідача Соледарської міської ради у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судового засідання його було повідомлено належним чином. 11 квітня 2019 року до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, заперечень проти позову відповідач не має. На підставі ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце судового засідання, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги, наслідки визнання позову йому зрозумілі, визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, суд ухвалює рішення про задоволення позову. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно статті 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи та витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено та підтверджене матеріалами справи, що [PERSON] - [PERSON] народилася [INFO] . Її батьками у свідоцтві про народження зазначені [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] (а.с. 9). 21 грудня 1985 року [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] уклали шлюб, після укладення шлюбу прізвище дружини [PERSON] (а.с. 9). Відповідно до листів міськрайонного управління у Бахмутському районі та м. Бахмуті Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 21 січня 2019 року та 14 березня 2019 року, згідно з Книгою реєстрації сертифікатів на земельну частку (пай), що видаються Артемівською райдержадміністрацією по КСП «Зоря» Бахмутської сільської ради, відповідно до розпорядження голови райдержадміністрації від 21 березня 1996 року № 148, громадянам було видано сертифікати на право на земельну частку (пай): [PERSON] серії ДН [NUMBER] , зареєстрований 22 березня 1996 року за № 01533; [PERSON] серії ДН [NUMBER] , зареєстрований 22 березня 1996 року за № 01534, що підтверджується підписами зазначених громадян. Вартість земельної частки (паю) по КСП «Зоря» станом на 2019 рік складає 110905 грн. 92 коп. (а.с. 12, 26). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 03 січня 2006 року, Неєш- [PERSON] помер [INFO] (а.с. 7). Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03 жовтня 2006 року, Неєш- [PERSON] померла [INFO] (а.с. 8). 02 грудня 2011 року Другою артемівською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 588/11 після смерті спадкодавця [PERSON] [PERSON] , померлої [INFO] (а.с. 10). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 16 січня 2012 року, спадкоємцем майна Неєш- [PERSON] , [INFO] , є її дочка [PERSON] , [INFO] . Спадщина, на яку видано це свідоцтво: житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 11). Постановою державного нотаріуса Другої бахмутської державної нотаріальної контори Балицької Л.А. від 31 січня 2019 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, яка залишилася після смерті [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , [PERSON] [PERSON] у зв`язку із ненаданням необхідних документів нотаріусу для видачі свідоцтва про право на спадщину, окрім заяви та відповіді Держгеокадастру адвокату. Так, для оформлення спадщини на земельну ділянку необхідні такі документи: документ, що підтверджує право власності на землю; витяг з Державного земельного кадастру на земельну ділянку; свідоцтво про смерть; документи, що підтверджують родинні стосунки померлих між собою та спадкоємиці; довідку про склад сім`ї (а.с. 13). Згідно листів завідуючої Другою бахмутською державною нотаріальною конторою Балицької Л.А., які надійшли до суду 09 вересня 2019 року за № 28353 та № 28354, Друга бахмутська державна нотаріальна контора на запити суду повідомила, що після смерті [PERSON] [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справа не відкривалася. 02 грудня 2011 року Другою бахмутською (артемівською) державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу за № 588/2011 до майна померлої [INFO] [PERSON] - [PERSON] на підставі заяви про видачу спадщини, яка надійшла від дочки померлої [PERSON] , [INFO] . Інші спадкоємці до Другої бахмутської державної нотаріальної контори не зверталися. Також суду повідомлено, що 16 січня 2012 року було видане свідоцтво про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] на житловий будинок, який належав Неєш- [PERSON] , померлому [INFO] , яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав після смерті чоловіка та померла [INFO] (а.с. 78-81). Таким чином, суд вважає встановленим, що позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, яка залишилася після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Відтак, позивач не має можливості вступити у спадкування в позасудовому порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.ст. 15,16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), кожна особа має право на захист свого законного права чи інтересу в судовому порядку, зокрема, шляхом визнання права власності. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), що передбачено ст. 1216 ЦК України. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно зі ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). Згідно зі ст. 1 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток(паїв)» від 5\~червня 2003\~року №\~899-IV,\~право на\~земельну частку\~(пай)\~мають громадяни спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток(паїв)», основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. Документами, що посвідчують право на земельну частку (пай), також є: свідоцтво про право на спадщину; посвідчені у встановленому законом порядку договори купівлі-продажу, дарування, міни, до яких додається сертифікат на право на земельну частку (пай); рішення суду про визнання права на земельну частку (пай). Згідно зі ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону, або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ч. 4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Визнання права власності на майно за померлим неможливе, оскільки це право не може бути зареєстроване. У судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті її матері [PERSON] [PERSON] , померлої [INFO] . Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. З огляду на викладене, оцінюючи докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити.

Outcome: approved