Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-12 00:00:00

24.06.2020 року позивач\~ звернулася до суду з позовом до [PERSON] про збільшення розміру аліментів на неповнолітню дитину, відповідно до вимог просить суд: збільшити розмір аліментів, які стягуються з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі у розмірі 3000 грн щомісяця, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з дня пред`явлення позову до суду та до досягнення дитиною повноліття. Свої вимоги обґрунтовує тим, що рішенням суду від 19.03.2014 року стягнено з відповідача [PERSON] на користь позивача аліменти на утримання неповнолітніх дітей: доньки [PERSON] , [INFO] , та доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. на двох дітей щомісяця, починаючи з 30.12.2013 року та до досягнення дітьми повноліття. Діти проживають разом з позивачем та перебувають на її утриманні. Вона не може самостійно утримувати дітей, оскільки дітям необхідні кошти на проїзд до місця навчання, проживання, придбання одягу, харчування, підручників. Позивач не має власного житла. У зв`язку з цим вона з доньками опинились у скрутному матеріальному становищі та діти потребують матеріальної допомоги. Відповідач не надає жодної матеріальної допомоги на утримання дітей. Він є працездатною особою, працює неофіційно, має у власності житловий будинок, в якому він проживає. Підтвердженням його платоспроможності є те, що він постійно купує нові автомобілі та подорожує постійно за кордон. На підставі вищевикладеного, вона і вимушена звернулась до суду з даним позовом. Відзиву від відповідача не надходило. 06 листопада 2020 року ухвалою Білгород\~Дністровського міськрайонного суду по вказаній справі було відкрито спрощене позовне провадження та справа призначена до судового розгляду по сутті. Позивач у судове засідання надала заяву про розгляд справи за її відсутності, просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся шляхом направлення судової повістки та розміщенням відповідного оголошення на сайті суду. Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, враховуючи відсутність відзиву відповідача в порядку\~статті 280 ЦПК\~ухвалив слухати справу за відсутності відповідача, що не з`явився, в порядку заочного розгляду справи. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою (ч.2\~ст. 281 ЦПК України). Згідно ч.2\~ст.\~247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступного. Матеріалами справи встановлено, що шлюб між сторонами розірваний рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 06.08.2014 року № 495/5640/14-ц. Дійсно сторони є батьками неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Заочним рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 19.03.2014 року № 495/10590/13-ц стягнено з [PERSON] , [INFO] , аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1000 грн. на двох дітей щомісяця, починаючи з 30.12.2013 року та до досягнення дитиною повноліття. Відповідно до акту від 05.05.2020 року [PERSON] , 2004 року народження, знаходиться на утриманні [PERSON] , 1984 року народження, та проживають за адресою: [ADDRESS] . Позивач у своєму позові вказує про те, що щомісяця потреби на утримання дитини збільшуються, харчування, одяг, проїзд коштують чимало. Відповідач не намагається ніяким чином допомагати їй, перестав дбати про дитину, не приділяє уваги щодо утримання доньки. За ч.1\~ст.192 СК України\~розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Як передбачено п.23\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року за № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», відповідно до\~ст.192 СК\~розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Згідно правової позиції Верховного Суду України, висловленої у постанові від 05.02.2014 року № 143цс13, з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями\~ст. 192 СК України\~зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). Але Верховний Суд України також вказав на те, що при розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки\~ст. 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст. 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст. 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»). Так, відповідно до\~ст. 182 Сімейного кодексу України\~при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до\~Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», встановлено прожитковий мінімум\~на дитину віком дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2020 року - 2218 гривень, з 1 липня - 2318 гривень, з 1 грудня - 2395 гривень; Згідно частини другої\~статті 51 Конституції України\~батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (ч. 3\~ст. 51 Конституції України). Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у\~Сімейному кодексі України. Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Суд не бере до уваги фотозображення, на якому зображений відповідач, що додані позивачем в якості доказу його платоспроможності, оскільки вони не підтверджують майновий стан відповідача. Враховуючи усе вищевикладене, а саме те, що чинним законодавством визначена можливість змінювати розмір аліментів шляхом збільшення розміру їх стягнення, прийнявши до уваги, що розмір аліментів, визначений рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 19.03.2014 року станом на сьогоднішній день є нижчим, передбаченого\~ст. 182 СК України\~мінімального рекомендованого розміру аліментів на одну дитину, що визначений у розмірі прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, враховуючи вікову категорію дитини, її потреби, прийнявши до уваги реальне зростання цін,\~рівень життя у 2014 році суттєво\~різниться з рівнем життя у 2020 році, виходячи із загальних засад справедливості цивільного судочинства та необхідності захисту інтересів неповнолітньої дитини, суд приходить до висновку, що в даному випадку доцільним буде змінити розмір аліментів, які стягуються з відповідача за рішенням Білгород - Дністровського міськрайонного суду від 19.03.2014 року, проте не у розмірі, визначеному позивачем у її позові у твердій грошовій сумі в розмірі 3000 грн., а у твердій грошовій сумі у розмірі 1500 грн, щомісячно, оскільки позивачем не надано до суду доказів того, що відповідач може сплачувати аліменти у визначеному нею розмірі 3000 грн. щомісячно, що його дохід дозволяє змінити розмір аліментів\~саме у вказаній сумі. Розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону. Відповідно до\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з частковою обґрунтованістю позовних вимог позивача, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір\~у розмірі 840, 80 грн. В іншій частині в задоволені позовних вимог позивача слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: partial