Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-18 00:00:00

23.11.2018 р. до Київського районного суду м.Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій представник позивача просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова, в редакції, що міститься в позовній заяві, між відповідачем та позивачем та стягнути з відповідача судові витрати. В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованого Департаментом ДАБІ у Харківській області від 07.06.2017 [NUMBER], [PERSON] є замовником реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху № 20, 21, 22, 24, 26, 28, 29, 30, 30-А, 31, 32, 34, 37, №38, І; 2-го поверху № 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 38-А, 38-Б в нежитловій будівлі літ. «Л-3» під цех з виробництва харчових продуктів загальною площею 568,8 м2 по [ADDRESS]. З урахуванням положень Закону № 3038-VI відповідач є замовником реконструкції об'єкта будівництва, а отже, на неї, як на замовника поширюється дія Закону № 3038-VI. А проведення відповідачем даної реконструкції, є такими будівельними роботами, за якими існує обов'язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об'єкта відповідач не виконала покладеного на неї обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернулась до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Відповідачем до п. 22 декларації внесений запис про те, що у зв'язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформацію щодо договору про пайову участь, відповідно до ст. 40 Закону № 3038-VI, не потрібно. Проте, ч. 4 ст. 40 Закону № 3038-VI та п. 1.7. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова не містить такої підстави для звільнення від пайової участі. Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено Порядком. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту, однак відповідач не виконала вказаного обов'язку та не звернулась до позивача для укладення відповідного договору. Листом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 03.10.2017 № 477/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова та листом від 26.04.2018 № 202/0/114-18 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, проте відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від [PERSON], а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов'язання не звільняє відповідача від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі при проведені реконструкції нерухомого майна. Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова, у зв'язку з чим представник позивача звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 26.11.2018 р. вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. 07.12.2018 р. представник відповідача звернувся до суду із заявою, в порядку ст. 43, 277 ЦПК України про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 20.12.2018 р. постановлено перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження по цивільній справі за позовом Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до [PERSON], третя особа на стороні позивача Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. З метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України почато підготовче провадження у справі. Ухвалою суду від 21.01.2018 р. підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання представник позивача не з'явився, 19.02.2019 р. подав до канцелярії суду заяву про проведення засідання без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.65). Відповідач у судове засідання повторно не з'явилась, про дату, час і місце судових засідань повідомлялась належним чином (а.с.61,62,64), причин неявки в судові засідання відповідач не повідомила, відзив на позов до суду не подано. Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином (а.с.63), 21.01.2019 р. подав до канцелярії суду письмові пояснення у яких просив суд позовні вимоги задовольнити. Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Судом встановлені наступні фактичні обставини. Згідно ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. За змістом положень частини 1 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради були внесені зміни. Згідно з пунктом 2.5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь. Відповідно до п.1.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, реконструкція наявної забудови визначається як окремий вид забудови території, тому замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов'язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури міста. Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованого Департаментом ДАБІ у Харківській області від 07.06.2017 [NUMBER], [PERSON] є замовником реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху № 20, 21, 22, 24, 26, 28, 29, 30, 30-А, 31, 32, 34, 37, №38, І; 2-го поверху № 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 38-А, 38-Б в нежитловій будівлі літ. «Л-3» під цех з виробництва харчових продуктів загальною площею 568,8 м2 по [ADDRESS] (а.с.12). На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об'єкта відповідач не виконав покладеного на нього Законом № 3038-VI обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Відповідачем в п.22 декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до ІІІ категорії складності зазначено про те, що у зв'язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформацію щодо договору про пайову участь, відповідно до ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», не потрібно. Проте, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктом 1.7. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова не передбачено такої підстави для звільнення від пайової участі. Відповідно до Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова затверджено Типовий договір. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова врегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. Відповідно до п. 5.1. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова Департамент економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист-повідомлення про необхідність укладення відповідного договору. Відповідно до п. 5.3. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії: - на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; - готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; - надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням. Відповідно до п. 5.5. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення об'єкта в експлуатацію розмір пайової участі збільшується на 10 %. Відповідно до ст.526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з частиною 9 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1)розмір пайової участі; 2)строк (графік) сплати пайової участі; 3)відповідальність сторін. Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. Відповідно до ч.5 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Аналогічні норми містить Порядок про пайову участь у розвитку інфраструктури Харкова. Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На виконання положень розділу 5 Порядку листом Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради листом від 03.10.2017 № - 477/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова (а.с.13). Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 26.04.2018 № -202/0/114-18 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова (а.с.17). Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від [PERSON], а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України. Згідно ст. ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Матеріали справи не містять інформації щодо надіслання відповідей на зазначені листи позивача, підписаного договору або протоколу розбіжностей. Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов'язання не звільняє відповідача від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі при проведені реконструкції нерухомого майна. Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Відповідно до п. 5.10. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова спори, пов'язані з укладенням договору пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Харкова, обов'язковість укладення яких встановлена законом, в тому числі при ухиленні від укладення договору однієї або обох сторін, вирішуються в судовому порядку. Пунктом 5.11. Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова передбачено, що день набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше. Судом встановлено, що відповідач ухиляється від укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова у зв'язку з проведеною реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху № 20, 21, 22, 24, 26, 28, 29, 30, 30-А, 31, 32, 34, 37, №38, І; 2-го поверху № 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 38-А, 38-Б в нежитловій будівлі літ. «Л-3» під цех з виробництва харчових продуктів загальною площею 568,8 м2 по [ADDRESS]. У зв'язку з невиконанням відповідачем обов'язку з укладення договору пайової участі, порушено права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів для розвитку та створення інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши надані сторонами належні, допустимі та достовірні докази як кожний окремо, так і у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до висновку, що позивачем обґрунтовані та доведені позовні вимоги, слід визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в запропонованій редакції та вважати днем укладення договору день набрання рішенням суду законної сили. Крім того, згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановлено, що позивач Департамент економіки та комунального майна ХМР сплатило судовий збір в розмірі 1762 грн., що підтверджується платіжним дорученням №404 від 22.10.2018 р. (а.с.2). Пред'явлений позов задоволений на 100%. Таким чином, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються судом в повному обсязі, з відповідача [PERSON] на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 1762 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved