Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-09 00:00:00

22.05.2018року [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON], в якій просить суд усунути йому - [PERSON] перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні своєю власністю шляхом зняття арешту з квартири [ADDRESS] і Петрова в місті [PERSON]. В обґрунтування заявленого позову позивач посилається на те, що після смерті брата [PERSON] він отримав спадщину - квартиру [ADDRESS] і Петрова в м. Одесі, що підтверджується рішенням Київського районного суду м. Одеси від 02.04.2018року та державною реєстрацією права власності на означену квартиру під №1551567851101 віл 14.05.2018року. Позивач вказує, що від державного реєстратора йому стало відомо, що на квартиру, яку він отримав у власність в порядку спадкування за законом, ухвалою Київського районного суду м, [PERSON] від 04.02.1999року було накладено арешт, що зареєстровано 05.12.2008року за №8266277 реєстратором Першої Одеської державної нотаріальної контори, за адресою: 65026, м. Одеса, вул. Ланжеронівська, 26. Також позивач зазначає, що у витягу з державного реєстру речових прав власності на нерухоме майно, обтяження у вигляді арешту квартири [ADDRESS] і Петрова в м. Одесі значиться під реєстраційним номером 8266277, власником квартири вказаний [PERSON]. В свою чергу, як вказує позивач, [PERSON] продав квартиру [ADDRESS] і Петрова в м. Одесі його брагу - [PERSON], за договором купівлі-продажу №26161 від 16 лютого 2000року, який був укладений на Одеській товарній біржі, але не зняв арешт з квартири та не попередив його брата про арешт накладений на квартиру. Таким чином, позивач зазначає, що його брат - [PERSON] володів вказаною квартирою з 16.02.2000року по день смерті 10.01.2016року як добросовісний набувач, не знав і не міг знати про арешт квартири, а тому, за життя, його не зняв. З урахуванням викладеного, оскільки наявність арешту на вищевказаній квартирі порушує його права як власника цієї квартири, [PERSON] звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зняття арешту з нерухомого майна. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 24.05.2018року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні власністю, зняття арешту з нерухомого майна було залишено без руху. Повідомлено [PERSON] про необхідність виправити недоліки позову протягом 10 (десяти) днів з дня отримання цієї ухвали, а саме: доплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру, відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у розмірі 342 (триста сорок дві) грн. 40 коп., з урахуванням вже сплаченої суми у розмірі 362,40грн.; зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів звязку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, у разі наявності; надати докази підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Розяснено [PERSON], що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута зі всіма доданими до неї документами, на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України. 05.06.2018року від [PERSON] до канцелярії суду надійшла заява про усунення недоліків разом з квитанцією про доплату судового збору у розмірі 342,40грн. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 06.06.2018року було прийнято позовну\~заяву до\~розгляду та\~відкрито провадження\~по цивільній\~справі за\~позовною заявою[PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні власністю, зняття арешту з нерухомого майна. Розгляд справи\~призначено в\~порядку загального\~позовного провадження.Призначено підготовче засідання. У підготовчому засіданні 03.07.2018року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, у судове засідання 10.07.2018року не зявився, однак 10.07.2018року надав до канцелярії суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності, а також зазначив, що заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задовольнити. Відповідач - [PERSON] про час та місце підготовчого та судового засідання повідомлений належним чином, у підготовче та судове засідання не зявився, однак 04.07.2018року надав до канцелярії суду заяву, в якій позов визнав, просив розглянути справу за його відсутності. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що від позивача та відповідача надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності належним чином повідомлених учасників справи, на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з наступного. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом у судовому засіданні, рішенням Київського районного суду м. Одеси від 02.04.2018року, яке набрало законної сили 03.05.2018року, за [PERSON] було визнано право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлого 10.01.2016року на квартиру [ADDRESS] і Петрова у місті [PERSON], загальною площею 38,20кв.м., в тому числі житловою площею 20,1кв.м. (а.с. 4). Право власності [PERSON] на вказану квартиру було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 08.05.2018року реєстраційний номер обєкта нерухомого майна 1551567851101 (а.с. 5). Зазначеним рішенням суду також було встановлено, що 10 січня 2016року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ЖД, № 435947, видане 14 січня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Одесі Одеського міського управління юстиції, який був рідним братом позивача - [PERSON]. Після смерті брата залишилася спадщина - квартира [ADDRESS] і Петрова в місті [PERSON], яка належала спадкодавцю - [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу № 26161 від 16 лютого 2000року, зареєстрованому в БТІ та РОН 03 березня 2000р. за реєстровим № 3211. Разом з тим, з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта вбачається, що на квартиру [ADDRESS] і Петрова у місті [PERSON], ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.02.1999року було накладено арешт, що зареєстровано 05.12.2008року за №8266277 реєстратором Першої Одеської державної нотаріальної контори (а.с. 7). З вказаної інформаційної довідки вбачається, що власником квартири [ADDRESS] і Петрова у місті [PERSON] є [PERSON]. Однак, як було встановлено судом вище, 16 лютого 2000року [PERSON] продав вказану квартиру [PERSON], що підтверджується договором купівлі-продажу № 26161 від 16 лютого 2000року, зареєстрованому в БТІ та РОН 03 березня 2000р. за реєстровим № 3211 (а.с. 8-9). У звязку з тим, що з накладенням вищезазначеного арешту позивач позбавлений можливості розпоряджатися своєю власністю, [PERSON] звернувся до суду із відповідним позовом. Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.. 190 ЦК України майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Також ч.1,2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. На підставі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Викладене вище дозволяє суду дійти висновку, що наявність арешту на квартирі [ADDRESS] і Петрова у місті [PERSON], перешкоджають позивачу реалізувати своє право власності на неї, яке було визнано судовим рішенням. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого\~суду України\~з розгляду\~цивільних і\~кримінальних справ «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016\~за\~№ 5, позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).\~ Підсумовуючи вищевикладене,\~позов [PERSON] є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Outcome: approved