Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-13 00:00:00

22.12.2015. [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, третя особа [PERSON], в якому просить свої позовні вимоги про визнання права власності на житловий будинок № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська та виключення його з акту опису і арешту майна задовольнити; визнати за ним право власності на житловий будинок № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська; виключити з акту опису та арешту майна боржника, складеного державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції [PERSON]; визнати недійсними результати прилюдних торгів, оформлених протоколом проведення електронних торгів № 51042 від 16 лютого 2015 року, з реалізації арештованого нерухомого майна житлового будинку № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, що належить [PERSON]; визнати недійсним акт про проведення електронних торгів, складений державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції [PERSON] В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 11 грудня 2009 року він придбав житловий будинок № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська у [PERSON] за 400161 грн., які остання отримала від позивача ще до підписання даного договору. Зазначений договір був посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстровано в реєстрі за № 64 та видано витяг з державного реєстру правочинів № 8063662 від 11 грудня 2009 року. Позивач вважає, що він набув право власності на вказаний будинок на законних підставах, оскільки, окрім зазначених вище дій, відповідач також передав вказаний будинок разом із оригіналами відповідного технічного паспорту та будинкової книги та передавши усі повноваження власника будинку, тому звертається з зазначеним позовом. Крім того, у звязку з тим, що [PERSON] та члени її сімї після продажу зазначеного будинку не звільнили його, позивач звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом про усунення перешкод у праві користування та розпорядження майном. 26 березня 2013 р. Московським районним судом м. Харкова ухвалено рішення, за яким визнано [PERSON] та членів її сімї такими, що втратили право користування будинком № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська. Договором купівлі-продажу від 11 грудня 2009 року підтверджується факт отримання відповідачем від позивача грошових коштів в розмірі 400161 грн. за продаж належного йому житлового будинку № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська. Щодо обовязку реєстрації права власності і моменту його виникнення, можуть виникнути помилкові твердження відповідачів щодо проведення між ними прямого звязку. Так, обовязок реєструвати право власності існувало в тому сенсі, що право підлягає обовязковій реєстрації, але при цьому за чинним законодавством, на момент виникнення правовідносин, право власності виникало і без такої реєстрації в момент укладення договору, що відбувалося при нотаріальному посвідченні договору нотаріусом та реєстрації його в Державному реєстрі правочинів. Тобто, реєстраційний запис БТІ в даному випадку мав не правовстановлююче значення, а право підтверджувальне реєструвалося вже виникле право власності. Окрім того, позивачу стало відомо, що службовими особами Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції в межах виконавчого провадження № 34336621 було складено акт опису та арешту майна боржника [PERSON], житлового будинку № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, на підставі невідомого позивачу виконавчого листа. В межах зазначеного виконавчого провадження 08 липня 2014 року оцінювачем ФОП [PERSON] був складений звіт про незалежну оцінку нерухомого майна, відповідно до якого вартість вищевказаного житлового будинку з надвірними будівлями склала 708800 грн. та були призначені торги на 29 грудня 2014 року, однак у звязку із відсутністю допущених учасників, вони не відбулися. 06 січня 2015 року державним виконавцем Савченко О.С. був складений акт уцінки арештованого нерухомого майна, яким вартість арештованого майна була зменшена на 30% та склала 496160 грн. 16 лютого 2015 року відбулися електронні торги, за підсумками яких було складено протокол № 5104, переможцем яких став учасник № 2 [PERSON], тобто після спливу шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна. Таким чином, після збігу шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна обовязковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна. З огляду на те, що прилюдні торги проведені з порушенням правил, визначених Тимчасовим положенням, є, на думку позивача, підстави для визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації житлового будинку № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, які були проведені 16 лютого 2015 року. За обставин визнання прилюдних торгів недійсними, підлягають скасуванню Протокол № 51042 проведення електронних прилюдних торгів від 16 лютого 2015 року з реалізації вказаного житлового будинку; акту про проведення електронних торгів, складений державним виконавцем Московського відділу ДВС [PERSON] (т.4 а.с.2-8). Ухвалою суду від 14.04.2016 р. до участі в розгляді справи в якості заінтересованих осіб залучені [PERSON], [PERSON] (т.4 а.с.73-74). 29.02.2016 р. [PERSON] звернулася до суду з зустрічним позовом до [PERSON], треті особи Московський відділ державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, [PERSON], [PERSON], [PERSON], в якому просить визнати недійсним з моменту укладання договір купівлі-продажу будинку № 37 по вул. Істомінській в м. Харкові, укладений 11 грудня 2009 року між [PERSON] та [PERSON], посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] і зареєстрований за № 641 в реєстрі нотаріальних дій. В обґрунтування своїх вимог за зустрічним позовом [PERSON] зазначила, що [PERSON] і [PERSON] до укладення спірного договору купівлі-продажу неодноразово вступали між собою у відносини щодо грошової позики. [PERSON] виступала в ролі позичальника. Оформлення позики здійснювалося по-різному, завжди так, як вимагав позикодавець [PERSON] В 2009 році, зважаючи на небажання «звязуватись» з іпотекою, [PERSON] зажадав замість нотаріального договору позики та договору іпотеки на його забезпечення, оформити договір купівлі-продажу житлового будинку. Сума договору купівлі-продажу дорівнювала сумі позики та відсотків у розмірі 4% на місяць за шість місяців: 27118,55+6508,45 = 33627,00 Євро. Сума договору купівлі-продажу мінімум в 1,5-2 рази була меншою за ринкову вартість будинку. [PERSON] погодилась на такі вимоги, оскільки довіряла [PERSON] з огляду на давні довірливі стосунки. Сторонами було узгоджено, що після повернення позики договір купівлі-продажу буде розірваний, тому речове право власності [PERSON] не повинно реєструватися. Позика не була своєчасно повернута. В усній формі сторони домовились про продовження строку позики, тому договір купівлі-продажу не був розірваний. Отже купівлею-продажем житлового будинку був прихований інший правочин заставу нерухомого майна (іпотеку) будинку № 37 по вул. Істомініській в м. Харкові на забезпечення повернення позики [PERSON] Викладені обставини підтверджуються тим, що право власності [PERSON] протягом шести років не було зареєстровано, а всі витрати по утриманню будинку, як і до укладення договору, несла [PERSON] та постійно проживала в цьому будинку зі своєю сімєю. Про розгляд судової справи № 2027/13080/12, на яку посилається [PERSON], відповідачу [PERSON] не було відомо. Крім викладених фактів, доводи [PERSON] можуть бути підтверджені іншими договорами з [PERSON], які укладалися до спірного договору купівлі-продажу (т. 1 а.с.52-54). Ухвалою суду від 14.04.2016 р. зустрічна позовна заява [PERSON] обєднана в одне провадження з позовом [PERSON] (т.4 а.с. 75). Ухвалою суду від 09 червня 2016 року справа призначена до судового розгляду (т.4 а.с.97). Крім того, 05.05.2015 р. [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, [PERSON], в якому просить скасувати результати електронних торгів № 51042, що відбулись 16.02.2015 року, лот № 38140; визнати недійсним свідоцтво про право власності на житловий будинок з надвірними будівлями № 37 по вулиці Істомінській в м. Харкові, загальною площею 97,3 кв.м, житловою площею 58,1 кв.м., площа земельної ділянки 554,0 кв.м, при будинку сарай Б, вбиральня В, льох Г, огорожа № 1,2, який придбаний [PERSON] за вартістю 496160 гривень, що раніше належав [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 05 листопада 2009 року Третьою Харківською нотаріальною конторою, реєстраційний номер 2-1127, державна реєстрація права власності проведена 09 листопада 2009 року за реєстраційним номером майна: 28711929 ([PERSON] та номер 288, видане 27 лютого 2015 року [PERSON] приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу; припинити право власності [PERSON] на житловий будинок з надвірними будівлями № 37 по вулиці Істомінській в місті Харкові, загальною площею 97,3 кв.м, житловою площею 58,1 кв.м, площа земельної ділянки 554,0 кв.м, при будинку сарай Б, вбиральня В, льох Г, огорожа № 1,2, вартістю 496160 грн., який придбаний [PERSON] за 496160 грн., що раніше належав [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 05 листопада 2009 року Третьою Харківською нотаріальною конторою, реєстраційний номер 2-1127, державна реєстрація права власності проведена 09 листопада 2009 року за реєстраційним номером майна: 28711929 ([PERSON] та номер 288, видане 27 лютого 2015 року [PERSON] приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу (т.1 а.с.1-4). Ухвалою суду від 13.07.2015 до участі у розгляді справи в якості третіх осіб залучені ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Приватний нотаріус ХМНО [PERSON] (т.1 а.с. 47). Ухвалою суду від 03.12.2015 р. замінено третю особу Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на третю особу Державне підприємство «Сетам» та залучені в якості третіх осіб [PERSON], [PERSON] (т.1 а.с.95-96). 28.03.2016 р. [PERSON] звернулася до суду з уточненою позовною заявою до Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи ДП «Інформаційний центр «СЕТАМ», в особі Харківської філії «Державного підприємства «СЕТАМ», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON], в якому просить визнати недійсними проведені 16 лютого 2015 року Державним підприємством «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України та оформлені протоколом № 51042 від 16.02.2015 року електронні торги з продажу лота № 38140 житлового будинку з надвірними будівлями, який знаходиться за адресо: м. Харків, вул. Істомінська, буд. 37; витребувати на користь [PERSON] належний їй житловий будинок № 37 з надвірними будівлями, розташований на вул. Істомінській в місті Харкові із чужого незаконного володіння [PERSON], [PERSON], та зобовязати останніх звільнити вказаний будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку, на якій вони знаходяться, й не чинити [PERSON] перешкод у користуванні цим нерухомим майном. В обґрунтування зазначених позовних вимог позивач [PERSON] зазначила, що на підставі свідоцтва про право на спадщину № 2-1127 від 05.11.2009 р., виданого Третьою Харківською державною нотаріальною конторою, вона є власником житлового будинку з надвірними будівлями, який розташований на земельній ділянці площею 554 кв.м за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, 37. Крім того, позивач постійно проживала у вказаному будинку більшу частину свого життя, оскільки до відкриття спадщини будинок належав її батькам. Вранці 04 березня 2015 року до її будинку № 37 по вул. Істомінській прийшли троє незнайомих чоловіків, один з яких назвався новим власником будинку і зазначив, що придбав його на електронних торгах. Оскільки, як зазначає позивачка, їй нічого не було відомо про проведення електронних торгів і продаж будинку, вона одразу звернулася за Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якої дізналась, що на підставі свідоцтва від 27.02.2015 р. № 288, виданого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON], власником спірного будинку визнаний [PERSON] В той же день, 4 березня 2015 р., коли позивачки не було вдома, невідомі чоловіки зламали двері в будинку та проникли до житла, а потім змінили замки. Позивачка змогла потрапити до будинку тільки після виклику міліції. 17.03.2015 року після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, позивачці стало відомо, що буд. № 37 по вул. Істомінській у м. Харкові дійсно проданий на електронних торгах, переможцем яких став [PERSON] Позивачка вважає, що електронні торги відбулись з порушенням її прав, вимог законодавства в частині проведення процедури торгів, тому є недійсними. Позивачці не було відомо про відкриття виконавчого провадження, а також про дії і рішення виконавця в межах виконавчого провадження. Звіт про оцінку майна був складений ФОП «[PERSON]О.» 08.07.2014 року, торги відбулися 16.02.2015 року, тобто більше ніж через 6 місяців з дати проведення оцінки, внаслідок чого стала істотно знижена вартість лоту. Крім того, позивачка вважає, що [PERSON] не є добросовісним набувачем, а є підставною особою, залученою з метою порушення прав позивача, вжиття заходів для незаконної реалізації арештованого майна, незаконного виселення позивача з належного їй будинку, проведення торгів з грубими порушеннями законодавства та з перевищенням службових повноважень з боку посадових осіб державної виконавчої служби, в звязку з чим [PERSON] звернулася до відділу поліції. Позивачка вважає, що [PERSON] з вказаною противоправною метою діяв за вказівкою іншої особи [PERSON] Так, [PERSON] не цікавився будинком [PERSON], не спілкувався з нею. Зявився лише після отримання свідоцтва про право власності на будинок. Після ухвалення заочного рішення суду від 05.06.2015 року про виселення [PERSON] із спірного будинку [PERSON] оформив нотаріальну довіреність на імя [PERSON] для розпорядження (продажем) вказаного будинку. Позивачка, враховуючи викладені обставини, не вважає [PERSON] та [PERSON] добросовісними набувачами в розумінні ст. 388 ЦК України. Позивачка вважає, що [PERSON], діючи узгоджено з [PERSON], незаконно отримав на своє імя документи на право власності на спірний житловий будинок, розташований за адресою вул. Істомінська, 37 в м. Харкові. Незаконно набувши документи про отримання права власності на спірний будинок, [PERSON] у змові з [PERSON] та [PERSON] з метою порушення прав [PERSON], відчужив спірний будинок на користь вказаних осіб, не маючи на те права. [PERSON] та [PERSON] є, на думку позивачки, недобросовісними набувачами, тому спірний будинок, придбаний ними у спільну власність за договорами купівлі-продажу з [PERSON], підлягає поверненню у власність позивачки шляхом витребування у вказаних осіб (т.1 а.с.173-177). Ухвалою суду від 04.10.2016 р. справа призначена до судового розгляду.(т.3 а.с.3). Ухвалою суду від 03.07.2017 року цивільну справу за позовом [PERSON] до Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи ДП «Інформаційний центр «СЕТАМ», в особі Харківської філії «Державного підприємства «СЕТАМ», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON], про визнання недійсними електронних торгів, витребування майна з чужого незаконного володіння та цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON], Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, треті особи [PERSON], [PERSON], [PERSON], про визнання права власності на будинок та виключення його з акту опису і арешту майна, визнання правочину недійсним, скасування результатів електронних торгів; зустрічною позовною заявою [PERSON] до [PERSON], треті особи Московський відділ державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, [PERSON], [PERSON], [PERSON], про визнання недійсним договору купівлі-продажу будинку обєднані в одне провадження (т. 4 а.с.174-175). В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом адвокат [PERSON] підтримав позовні вимоги позивача [PERSON], посилаючись на вищенаведене, та просив позов задовольнити. В задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] просив відмовити, застосувавши строки позовної давності. Представник відповідача за первісним позовом, позивача за зустрічним та обєднаним позовами [PERSON] [PERSON] підтримав позовні вимоги [PERSON], посилаючись на вищенаведене, та просив її позови задовольнити. На теперішній час підозра стосовно підробки підпису [PERSON] на акті опису й арешту майна, складеного державним виконавцем, нікому не предявлена. За цим фактом проводиться почеркознавча експертиза. Вважає, що майно релізовано за завідомо заниженою ціною. Позовні вимоги [PERSON] не визнав в частині визнання права власності на будинок за [PERSON] Направив суду письмове викладення позиції. Відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним та обєднаним позовами [PERSON] допитана в судовому засіданні в якості свідка показала, що позичала у [PERSON] гроші для приятельки у сумі 40000 доларів. Щоб не укладати договору іпотеки, уклали з Курочкою, який діяв від імені [PERSON], договір купівлі-продажу будинку. Курочки вона передала домову книгу. Їй не було відомо, що у виконавчій службі знаходиться зведене виконавче провадження про стягнення з неї заборгованості. Постанови про відкриття виконавчих проваджень не оспорювала. Представник відповідача Московського ВДВС Харківського міського управління юстиції [PERSON] направив суду заперечення на позовну заяву [PERSON], в яких зазначив, що вважає, що позовні вимоги незаконні, необґрунтовані та такі, що не підлягають задоволенню. Вважає, що державним виконавцем використані надані йому права відповідно до закону і не допущено у своїй діяльності порушень прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб (т.4 а.с. 106-108). Представник відповідача за первісним та обєднаними позовами, третя особа за зустрічним позовом - Московського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області [PERSON], яка діє на підставі виданої довіреності, підтримала заперечення, надані державним виконавцем Ткач Д.М. Позовні вимоги вважає не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. В задоволенні позову просила відмовити. Представник третьої особи за первісним та зустрічним позовами та відповідача за обєднаним позовом [PERSON] адвокат [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти всіх позовних вимог. Надав суду письмові заперечення, в яких просив залишити без задоволення всі позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] без задоволення (т.4 а.с.188-189). Крім того, на заперечення письмового викладення позиції представника [PERSON] адвоката [PERSON] зазначив, що сертифікат субєкта оціночної діяльності фізичній особі підприємцю [PERSON] виданий 01.03.2013 р., а не діє до 2013 р., як зазначив представник [PERSON] Третя особа за первісним та зустрічними позовами та відповідач за обєднаним позовом [PERSON] направив суду письмові пояснення, в яких в задоволенні позову [PERSON] просив відмовити у повному обсязі (т.4 а.с. 102-104, а.с.139-143, т.1 а.с.200-201, 202-205, 214). Третя особа за первісним та зустрічними позовами та відповідачка за обєднаним позовом [PERSON] направила суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності. Позовні вимоги [PERSON] вважає необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Проти задоволення позову заперечує в повному обсязі (т.1 а.с.216). Третя особа за обєднаним позовом - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON] направила суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності. Треті особи [PERSON], ДП «Інформаційний центр «СЕТАМ», в особі Харківської філії «Державного підприємства «СЕТАМ» в судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки не повідомили. Суд розглянув справу на підставі наявних доказів. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, [PERSON], допитаної в якості свідка, дослідивши матеріали справи та надані докази, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Судовим розглядом встановлено, що 18.09.2012 року Московським відділом державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції відкрите виконавче провадження № 34336621 про стягнення з [PERSON] заборгованості, в рамках якого, ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 17.01.2012 року, накладено арешт на майно боржника, а саме: будинок № 37 по вул. Істомінській в м. Харкові. В подальшому вказане виконавче провадження обєднане у зведене виконавче провадження з виконавчими провадженнями № 44276867 від 04.08.2014 р., № 44276867 від 04.08.2014 р., № 44276728 від 04.08.2014 р., № 44903550 від 18.09.2014 р., № 46118084 від 16.01.2015 р. (т.2 а.с.15, 26, 35, 38, 43, 46, 51, 54, 62) В межах зведеного виконавчого провадження 08 липня 2014 року оцінювачем ФОП [PERSON] був складений звіт про незалежну оцінку нерухомого майна, відповідно до якого, вартість житлового будинку № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, становила 708800 грн. Призначено торги на 29 грудня 2014 року. Зазначені торги не відбулися, у звязку із відсутністю допущених учасників (т.2 а.с. 103, 104, 105, 135-137, 138, 139, 142, 143, 145-146, 148-150, 155, 157). Інформація про лот була внесена до системи 27 листопада 2014 року, про що було розміщено публікацію у системі «СЕТАМ». 06 січня 2015 року державним виконавцем Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції [PERSON] було складено акт уцінки арештованого майна (т. 2 а.с. 158-159). 10.02.2015 року [PERSON] ознайомилась з матеріалами зведеного виконавчого провадження, зі звітом про оцінку та актом уцінки арештованого майна від 06.01.2015 року (т.2 а.с.161). 16 лютого 2015 року [PERSON] придбав спірний будинок на електронних торгах, проведених Державним підприємством «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, що підтверджується протоколом № 51042 (т. 2 а.с.162, 163, 176-178). 27 лютого 2015 року державним виконавцем Московського ВДВС Харківського МУЮ на підставі протоколу № 51042 від 16.02.2015 року, виданого Державним підприємством «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, був виданий акт про проведення електронних торгів з реалізації лоту № 38140, а саме: житлового будинку з надвірними будівлями № 37 по вул. Істомінській м. Харкова, що належав [PERSON], на підставі якого 27.02.2015 року було зареєстровано право власності на [PERSON]В.(т.2 а.с. 179, 180, 184, 185). 09 вересня 2015 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу частини житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за № 4293, після чого [PERSON] став власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, буд. 37, що підтверджується копією Договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 09 вересня 2015 року та Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна (т.1 а.с. 123, т.4 а.с.59-61). Також 09 вересня 2015 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу частини житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО та зареєстрованого в реєстрі за № 4289, після чого [PERSON] стала власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, буд. 37, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна(т.4 а.с. 59-61). Щодо вимог позивача за первісним позовом [PERSON] суд зазначає наступне: Позивач [PERSON] в обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що 11 грудня 2009 року він придбав житловий будинок № 37 з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Істомінська у [PERSON] Зазначений договір був посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстровано в реєстрі за № 641, видано Витяг з державного реєстру правочинів № 8063662 від 11 грудня 2009 року. При цьому зазначає, що [PERSON] будинок не звільнила. Внаслідок цього був змушений звернутися до суду з позовом про визнання [PERSON] та членів її сімї такими, що втратили право користування спірним будинком. Позивач за первісним позовом посилається на те, що договір купівлі-продажу спірного нерухомого майна, укладений 11.12.2009 року є вчиненим з моменту нотаріального посвідчення, а тому він є його власником. Водночас, суд зазначає, що п.6.2, 6.3 Договору, укладеного між [PERSON] та [PERSON], предметом якого є спірний житловий будинок, встановлено, що цей договір набуває чинності з моменту його державної реєстрації; право власності у покупця також виникає з моменту державної реєстрації (т.4 а.с. 9-10, 11). Частиною 4 ст. 334 ЦК України (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) передбачалося, що якщо договір про відчуження майна підлягає державній реєстрації, право власності у набувача виникає з моменту такої реєстрації. Відповідно до ч.1 ст. 657 ЦК України (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню та державній реєстрації. Таким чином, суд вважає, що [PERSON] не набув у встановлений законом спосіб права власності на спірний будинок. Відносно вимог [PERSON] про виключення майна з опису, то вони не підлягають задоволенню, оскільки, як зазначено вище, [PERSON] не є власником спірного житлового будинку. Заявлені вимоги про визнання правочину недійсним, скасування результатів електронних торгів позивач за первісним позовом [PERSON] обґрунтовує тим, що на момент проведення торгів сплив строк оцінки, торги проведені з порушенням, а тому підлягають скасуванню. Проте, суд не погоджується з такими висновками. Так, в обґрунтування своїх вимог [PERSON] посилається на норми Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 68/5 від 27.10.1999 р. Водночас, на момент виникнення спірних правовідносин норми вказаного Тимчасового положення втратили чинність. Окремо суд зазначає, що правовий висновок, викладений в Постанові Верховного Суду України від 22 жовтня 2014 року № 6-124цс14, а також в інших постановах, на які посилається позивач [PERSON] в обґрунтування своїх вимог, не можуть бути застосовані до спірних правовідносин, оскільки ним розяснено порядок застосування «Тимчасового положення про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна», затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999 № 68/5, а не «Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 656/5 від 16.04.2014 року. На момент виникнення спірних правовідносин були чинними положення Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 656/5 від 16.04.2014 року (далі Тимчасовий порядок). В той же час Тимчасове положення про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна», затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999 № 68/5, втратило чинність. Електронні торги прилюдні торги, що здійснюються в електронній формі в Системі (абз.8 пункту 1 розділу І Тимчасового порядку). Відповідно до п.п. 1,2 розділу ІІ Тимчасового порядку, реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження». Державний виконавець у строк не пізніше пяти робочих днів після закінчення 10-денного строку подачі заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує і направляє до відповідного структурного підрозділу головного територіального управління юстиції у місті Києві та областях, що забезпечує реалізацію повноважень з питань державної виконавчої служби (далі регіональний орган державної виконавчої служби), для проведення реалізації майна визначені порядком документи. Разом з тим, розділом V Тимчасового порядку встановлені правила проведення електронних торгів. Зокрема, п.1 цього розділу передбачено, що передачею майна на реалізацію вважається момент внесення інформації про лот у Систему. Вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна. Таким чином, після первинної передачі майна на реалізацію 27.11.2014 року, житловий будинок № 37 по вулиці Істомінській у м. Харкові знаходився на реалізації до моменту його придбання [PERSON], оскільки не було підстав для його зняття з реалізації відповідно до розділу ІХ Тимчасового порядку № 656/5. Щодо вимог [PERSON] за зустрічним позовом. [PERSON] просить визнати недійсним договір від 11.12.2009 року. Вважає, що цей правочин є удаваним, ним приховані відносини застави будинку на забезпечення повернення позики [PERSON] Водночас, судом було встановлено, що договір від 11.12.2009 року є неукладеним, а тому не підлягає визнанню недійсним із зазначених [PERSON] підстав. Згідно з ч.1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ч.1 ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Згідно з ч.1 ст. 210 ЦК України, правочин підлягає державній реєстрації лише у випадках, встановлених законом. Такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації. За змістом п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 року Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними, не є укладеними правочини (договори) Зокрема, не є укладеними правочини (договори), у яких відсутні встановлені законодавством умови, необхідні для їх укладення (відсутня згода за всіма істотними умовами договору; не отримано акцепт стороною, що направила оферту; не передано майно, якщо відповідно до законодавства для вчинення правочину потрібна його передача тощо). Згідно із статтями 210 та 640 ЦК не є вчиненим також правочин у разі нездійснення його державної реєстрації, якщо правочин підлягає такій реєстрації. Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» (в редакції чинній на момент виникнення правовідносин), речові права на нерухоме майно, їх обмеження та правочини щодо нерухомого майна підлягають обовязковій державній реєстрації в порядку, встановленому цим Законом. Щодо вимог [PERSON] про визнання недійсними електронних торгів та витребування майна з незаконного володіння, суд зазначає, що [PERSON] посилається на те, що житловий будинок належить їй на праві власності, торги були проведені без її відома, з численними порушеннями; [PERSON], [PERSON] та [PERSON] перебувають у змові, а також, що [PERSON] та [PERSON] є недобросовісними набувачами. Однак в матеріалах справи наявна заява [PERSON] про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, згідно з якою остання ознайомилася з цими матеріалами 10.02.2015 року. Водночас, належність майна і результати його оцінки [PERSON] не оспорювала, що підтверджується довідкою Московського відділу ДВС Харківського міського управління юстиції № 34336621/10-30/дв-6 від 24.11.2014 року (т.2 а.с. 156). Посилання на те, що звіт про оцінку майна на момент проведення торгів втратив чинність є необґрунтованим з підстав, викладених судом вище. Доказів щодо інших можливих порушень при реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів [PERSON] та іншими учасниками справи суду не надано. Твердження про незаконні дії [PERSON], [PERSON], [PERSON] ґрунтуються на припущеннях [PERSON] і не знайшли обєктивного підтвердження під час розгляду справи. Реалізація спірного домоволодіння відбулась в примусовому порядку у звязку з невиконанням позивачем в добровільному порядку рішень суду про стягнення боргу. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 388 ЦК України, держава гарантує захист права власності добросовісного набувача (особа, яка придбала майно з публічних торгів) на придбане майно тим, що не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Продаж майна на прилюдних торгах, проведених з порушенням чинного законодавства щодо порядку виконання судових рішень, не змінює статусу особи, яка придбала майно з прилюдних торгів як добросовісний набувач, у якого майно не може бути витребувано за будь-яких умов. Зазначена позиція відповідає висновкам Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеним в ухвалі від 08.11.2017 року у справі № 750/2872/16-ц. Відповідно до ч.3 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження» (чинного на момент виникнення спірних правовідносин), державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресо, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем. Водночас, відповідно до абз. 2 п.1 розділу V Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 656/5 від 16.04.2014 року, передачею майна на реалізацію вважається момент внесення інформації про лот у Систему. Вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна. Таким чином, суд приходить до висновку про чинність звіту про оцінку майна на момент проведення електронних торгів. Окрім цього, відповідно до абз.2 п.30 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» № 5 від 07.02.2014 року, під час розгляду позову про визнання публічних торгів недійсними і витребування майна в особи, яка придбала його на торгах, суд має дати оцінку тому, чи є порушення, на які посилається позивач, суттєвими та чи вплинули вони на результат торгів. У зв'язку із цим позов про визнання публічних торгів недійсними, пред'явлений особою, права і законні інтереси якої не були порушені внаслідок відступлення від встановленого законом порядку проведення торгів, і обґрунтовані такими обставинами позовні вимоги власника про витребування проданого на торгах майна задоволенню не підлягають. Показання [PERSON], допитаної в якості свідка, не спростовують встановлені судом обставини. Враховуючи вищенаведене, суд вважає можливим в задоволенні позовної заяви [PERSON] до [PERSON], Московського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, треті особи [PERSON], [PERSON], [PERSON], про визнання права власності на будинок та виключення його з акту опису і арешту майна, визнання правочину недійсним, скасування результатів електронних торгів відмовити. В задоволенні зустрічної позовної заяви [PERSON] до [PERSON], треті особи Московський відділ державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, [PERSON], [PERSON], [PERSON], про визнання недійсним договору купівлі-продажу будинку суд відмовляє. В задоволенні позовної заяви [PERSON] до Московського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи ДП «Інформаційний центр «СЕТАМ», в особі Харківської філії «Державного підприємства «СЕТАМ», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON]Б, про визнання недійсними електронних торгів, витребування майна з чужого незаконного володіння суд відмовляє.

Outcome: dismissed