Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-18 00:00:00

24.01.2018 до Херсонського міського суду Херсонської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON], [PERSON], третя особа - Третя Миколаївська державна нотаріальна контора Миколаївської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.02.2018 вищевказану цивільну справу передано на розгляд до Заводського районного суду м. Миколаєва за підсудністю. 26.03.2018 року матеріали зазначеної справи надійшли до Заводського районного суду м. Миколаєва. Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 29.03.2018 року справу прийнято до провадження. В обґрунтування позовних вимог у позовній заяві позивач зазначила, що [INFO] помер її племінник [PERSON], який постійно проживав та був зареєстрований в [ADDRESS] Позивач є єдиним спадкоємцем за законом. 03.01.2018 року позивач звернулася Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але постановою нотаріусом відмовлено в зв'язку з тим, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулась до нотаріальної контори у зв'язку з тим, що період, коли потрібно було подавати заяву про прийняття спадщини у позивача було дуже погане самопочуття та вона постійно зверталась до лікарні. Також позивач зазначила, що після смерті спадкодавця позивач користувалась його майном, зберігала це майно та оплачувала комунальні платежі, фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, тому була впевнена, що прийняла спадщину. Посилаючись на викладене просила позовні вимоги задовольнити. Позивач до судового засідання не з'явилася, до суду надала заяву, в якій просить справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з'явилася, до суду надала заяву, в якій просить справу розглянути за її відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечувала. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з'явився, його представник [PERSON] надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позов не визнав, просив в задоволенні позову відмовити, оскільки позивачем не надано суду жодних доказів того, що строк вступу до спадщини було пропущено з поважних причин. Представник третьої особи Третьої Миколаївської державної нотаріальної конторидо судового засідання не з'явився, надав заяву, в якій просив справу розглядати без представника державної нотаріальної контори. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер племінник позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER]. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS]. 19.01.2017 року позивач звернулась до державного нотаріуса з заявою для видачі свідоцтва про право на спадщину на все майно, яке залишилось після смерті [PERSON]. Проте, нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з тим, що спадкоємець [PERSON] до нотаріальної контори на протязі шести місяців з дня смерті [PERSON], який помер [INFO], не зверталась, данні про її реєстрацію разом з померлим на день смерті відсутні. Таким чином неможливо встановити факт прийняття спадщини спадкоємцем. Позивач зазначила у позовній заяві, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв'язку з тим, що у період, коли потрібно було подавати заяву у позивача було дуже погане самопочуття та вона постійно зверталась до лікарні для лікування. Крім того, після смерті спадкодавця позивач користувалась його майном та оплачувала комунальні платежі, фактично ступила у володіння спадковим майном, а тому була впевнена, що прийняла спадщину. Так, із письмових пояснень свідків [PERSON] та [PERSON], вбачається, що вони є племінницями позивача та двоюрідними сестрами відповідача [PERSON] Із спадкодавцем [PERSON] їх тітка та вони завжди мали тісні стосунки, вони допомагали спадкодавцю та його матері у скрутні часи їх життя. Спадкодавець підтримував стосунки тільки з позивачкою, ними та їх бабусею, інші родичі з спадкодавцем не спілкувалися. Як вбачається зі ст. 1270 ч.1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК (435-15), звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач є юридично необізнаною людиною похилого віку та пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved