Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~23.10.2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Березанської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява обґрунтована тим, що [INFO] помер брат позивача, [PERSON] [INFO] помер інший його брат, [PERSON] . Спадкоємці першої черги за законом після покійних братів відсутні. На початку жовтня 2020 року, перебуваючи в будинку матері, в одному з підручників позивачем було виявлено договори дарування та купівлі-продажу нерухомого майна, за якими [PERSON] та [PERSON] є власниками житлових будинків з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] та по [ADDRESS] , відповідно. До того часу, він не знав про належність його братам спадкового майна, адже протягом тривалого часу не спілкувався з ними. Відразу звернувшись до нотаріальної контори, державним нотаріусом йому було відмовлено в оформленні спадкових справ у зв`язку з пропущенням ним шестимісячного строку для прийняття спадщини. Для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини державним нотаріусом було запропоновано позивачу звернутися до суду. Вважає, що знаходження ним правовстановлюючих документів на спадкове майно на покійних братів є законною підставою для визначення додаткового строку дляподання заяви про прийняття спадщини. Вказану причину пропуску строку для прийняття спадщини позивач вважає поважною, тому, посилаючись на положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України, просить визначити йому додатковий строк тривалістю у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] , який помер [INFO] . Представник позивача [PERSON] адвокат Семиряко О.М. в судовому засіданні пред`явлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, наведених у позовній заяві. Просив задовольнити. Відповідач - Березанська міська рада Київської області, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не направила свого представника, попередньо, 04.12.2020 року до канцелярії суду надавши заяву про розгляд справи без участі їх представника. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з`ясованих обставин встановив наступне. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 19.07.2012 року, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції у Київській області, про що зроблено актовий запис № 117. Місцем смерті зазначено місто Березань Київської області (а.с. 10). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22.08.2012 року, виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві, [PERSON] помер [INFO] , про що зроблено актовий запис № 15050 (а.с. 15). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 22.10.2020 року, батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] народився [INFO] , про що 02.12.1962 року виконавчим комітетом Любарської сільської ради Народицького району Житомирської області було зроблено актовий запис № 60 (а.с. 8). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Як вбачається зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 14). [PERSON] померла [INFO] , що вбачається із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 21.05.2013 року, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 98 (а.с. 19). Тобто, встановлено, що померлі [PERSON] та [PERSON] є рідними братами позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на набуте ним за життя за договором дарування від 04 липня 1997 року, посвідченого державним нотаріусом Березанської державної нотаріальної контори, нерухоме майно, а саме: жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с. 11). Матеріали справи містять копію сторінок будинкової книги на будинок [ADDRESS] (а.с. 12-13). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на набуте ним за життя за договором купівлі-продажу від 22.10.1990 року, посвідченого заступником голови виконкому Березанської міської Ради народних депутатів, нерухоме майно, а саме: жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с. 16). Матеріали справи містять копію сторінок будинкової книги на будинок [ADDRESS] (а.с. 17-18). Спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , не заводилась, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 62798881 від 08.12.2020 року, виданою Березанською міською державною нотаріальною конторою. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 62798909 від 08.12.2020 року, виданої Березанською міською державною нотаріальною конторою, спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , не заводилася. Частиною 1 статті 15\~ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має правов порядку, встановленому цим Кодексом,звернутисядо суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу приписів ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Так, згідно з п. 24 Постанови ПленумуВерховного\~Суду України\~№ 7\~від 30.05.2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» (далі Постанова № 7 від 30.05.2008 року), особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Частиною 1 статті 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так, з урахуванням імперативних вимог ч. 1 ст.\~12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. При цьому, за правилами ч.1, 3 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Доказами в розумінні ч. 1 ст.\~76\~ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлих [PERSON] та [PERSON] , визнаючи наведені ним причини пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, поважними. Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, з урахуванням того, що сам по собі факт пропуску строку прийняття спадщини не може бути підставою для усунення від спадкування, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а позов задоволити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене,

Outcome: approved