Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-31 00:00:00

23.10.2018 до Вінницького районного суду Вінницької області з позовом звернувся [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно. Позов умотивовано тим, що по місцю проживання позивача [PERSON] в [ADDRESS], постійно спільно проживали та були зареєстровані його бабушка [PERSON], мати [PERSON], брат [PERSON], брат [PERSON] Вказує, що [INFO] помер брат [PERSON], [INFO] померла мати позивача [PERSON], [INFO] померла його баба [PERSON] Зазначає, за час свого життя померлим було видано Свідоцтво про право власності на житло від 05.07.1996 року, яке було втрачене. Вказує, що після смерті вищевказаних осіб відкрилась спадщина, яка складається із житлової квартири [ADDRESS]. Зазначає, що спадкоємцями після їх смерті є позивач та його брат [PERSON] та рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 05 травня 2016 року визнано за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на Ѕ частку спірної квартири. Вказує, що на час відкриття спадщини померлих позивач постійно проживав разом із спадкодавцями, вів з ними спільне господарство, проводив ремонт та утримання даної квартири та господарських споруд, а тому, він вважає себе таким, що вступив в оперативне управління та володінням спадковим майном. Зазначає, що 11 лютого 2016 року він звернувся до Вінницької районної державної нотаріальної контори із заявою на видачу Свідоцтва про право власності на спадкове майно, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно у зв'язку з ненадання правовстановлюючих документів на квартиру. За вищезазначених обставин позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ним право власності на 1/2 частки квартири [ADDRESS]. До судового засідання учасники справи не з'явились, надали суду заяви у їх відсутність, при цьому представник позивача - [PERSON] позов підтримує, просить його задовольнити, відповідач [PERSON] - позовні вимоги визнає. Суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності нез'явившихся осіб. Вивчивши позов та оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та такий, що підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом установлено з копії інформаційної довідки - характеристики, виданої КП «ВООБТІ» 11.01.2016 року, квартира [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1996 року, виданого Вінницькою районної державною адміністрацією Вінницької області на підставі розпорядження № 502 від 05.07.1996 року та зареєстрованому в КП «ВООБТІ» 22.08.1996 року, належить [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с. 17), тобто дана кватира належить їм на праві спільної сумісної власності, частка кожного складає по 1/5. Оригінал свідоцтва про право власності на житло від 05.07.1996 року був втрачений, що підтверджується оголошенням в засобах масової інформації (а.с.20). Згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] являється рідною матір'ю позивача [PERSON] (а.с.6); відповідач [PERSON] являється братом позивача [PERSON], що підтверджується його копією свідоцтва про народження (а.с.18). Як вбачається з домової книги на квартиру [ADDRESS], за даною адресою були зареєстровані [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.9-10). [INFO] помер [PERSON], який являвся братом позивача та відповідача, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 15). [INFO] померла мати позивача, [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 14). [INFO] померла баба позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 16). Після їх смерті відкрилась спадщина на 1/5 частку кожного в спірній квартирі. Єдиними спадкоємцями, які прийняли спадщину після їх смерті є позивач та відповідач, оскільки постійно проживали разом із спадкодавцями на час відкриття спадщини, про що свідчить копія домової книги та довідка видана Вороновицькою селищною радою Вінницького району № 652 від 17.07.2014 (а.с.4), при цьому після смерті [PERSON] позивач вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Спадкові справи після смерті [PERSON] та [PERSON] не заводились, про що свідчить лист з Вінницької районної державної нотаріальної контори від 20.02.2019. Рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 05.05.2016 визнано за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частку квартири [ADDRESS] (а.с.21). Отримати свідоцтво про право на спадщину на частку спірної квартири в нотаріальній конторі позивач не має можливості, оскільки у спадкодавця відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спірну квартиру та частки у праві власності на квартиру не визначені в натурі, про що свідчить лист нотаріуса від 11.02.2016 (а.с.19). Застосовую норми матеріального та процесуального права суд виходить з наступного: Відповідно до ст.13 ЦПК суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На підставі ст.81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом установлено, що [PERSON] помер [INFO], тому при вирішенні даного спору суд, повинен керуватися відповідними нормами ЦК УРСР. Відповідно до ч.1 ст. 524 ЦК Української РСР , спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Згідно ч. 1, 2 ст. 549 ЦК УРСР 1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 1/5 частку спадкової квартири. Позивач [PERSON] являється спадкоємцем другої черги за законом після смерті свого брата [PERSON], який спадщину фактично прийняв, оскільки він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Також спадкоємцем другої черги за законом є відповідач, який уже оформив свої спадкові права на спадкову частку в квартирі. Інші спадкоємці після смерті [PERSON] - відсутні, спадкова справа після його смерті не заводилась. Судом установлено, що спадкодавець [PERSON] померла [INFO] та [PERSON] померла [INFO], тому суд при вирішенні даного спору має застосовувати норми ЦК, ЦПК. Статтею 1216 ЦК передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб - спадкоємців. Відповідно до ст. 1217 ЦК спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 5 статті 1268 ЦК встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1296 ЦК спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 1/5 частку спадкової квартири. Позивач являється спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON], як її син, який спадщину прийняв належним чином, так як постійно проживав з спадкодавцем на час відкриття спадщини. Також спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є відповідач [PERSON], який уже оформив свої спадкові права на спадкову частку в квартирі. Інші спадкоємці після смерті [PERSON]- відсутні, спадкова справа після її смерті не заводилась. Після смерті [PERSON] також відкрилась спадщина на 1/5 частку спадкової квартири. Позивач являється спадкоємцем другої черги за законом після смерті матері [PERSON], як її внук, який спадщину прийняв належним чином, так як постійно проживав з спадкодавцем на час відкриття спадщини. Також спадкоємцем другої черги за законом після смерті [PERSON] є відповідач [PERSON], який уже оформив свої спадкові права на спадкову частку в квартирі. Інші спадкоємці після смерті [PERSON] - відсутні, про що свідчить копія спадкової справи №405/2014, яка заведена до майна померлої [PERSON] В п. 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ст. 328 ЦК право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Згідно аналізу положень ст. 392 ЦК, вбачається, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Проаналізував та оцінив зібрані у справі докази, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення, оскільки матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні, доведено, що позивач [PERSON] прийняв спадщину після смерті [PERSON], [PERSON], [PERSON], спадкова маса після смерті яких становить по 1/10 частці спадкової квартири за кожним, що разом становить 3/10 частки, оскільки іншу частину спадкового майна успадкував та оформив відповідач ; позасудового шляху оформити свої спадкові права позивач позбавлений можливості, оскільки у нього відсутній оригінал правовстановлюючого документу спадкову квартиру та частки у праві власності на квартиру не визначені. Тому, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги позивача та визнати за ним право власності на Ѕ частку квартири [ADDRESS], з яких 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] [PERSON]; 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] [PERSON]; 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті [INFO] [PERSON]; 1/5 частка - частка позивача в спільній сумісній власності на квартиру. Тому задоволення позову не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів третіх осіб. Також суд вважає за необхідне роз'яснити учасникам справи положення ч.ч.4,5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved