Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-08 00:00:00

22 листопада 2013 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], в якому вказує, що їй на підставі заповіту належить 12 частина житлового будинку з господарськими спорудами, що в [ADDRESS]. Друга половина цього житлового будинку з господарськими спорудами належить відповідачеві на підставі договору дарування. Згоди про поділ будинку з відповідачем не досягли. Просить поділити вказаний будинок та присадибну земельну ділянку, на якій розташований спільний будинок, виділити їй половину будинку та визначити порядок користування земельною присадибною ділянкою . 30 грудня 2013 року [PERSON] звернувся із зустрічним позовом др. [PERSON], в якому вказав, що його мати [PERSON] мала на праві власності 12 частину цього будинку, в половині будинку, якою вона фактично користувалась, здійснила ремонт, в 2004 році подарувала йому свою частину будинку. На добудову є дозвіл міської ради, мати виділила йому 0,10 га для обслуговування будинку. Просить визнати позов [PERSON] необгрунтованим, видалити в реєстрації прав власності слова «спільна часткова», виділити йому 12 частину погреба і підхід до нього. 13 січня 2014 року [PERSON] звернулася з позовом до [PERSON], в якому вказала, що в 1999 році померли їх батьки. Ще перед смертю батьків позивачка захворіла на онкологічне захворювання, потім була травма у вигляді перелому хребта, а [PERSON] скориставшись таким станом здоров'я позивачки, оформила на себе право власності на 12 частину будинку відповідно до заповіту. Друга половина будинку належала [PERSON] на праві власності ще з 1983 року. Вважає, що після смерті батьків вона мала право на обов'язкову частку у спадщині, тому просить визнати свідоцтво про право на спадщину [PERSON] недійсним, визнати право на спадщину на житловий будинок на [ADDRESS] за [PERSON] за законом, заставити [PERSON] повернути їй оригінали документів на будинки [ADDRESS] та [ADDRESS]. В судовому засіданні сторони свої вимоги підтримують, вимоги іншої сторони не визнають. Позивачка [PERSON] пояснила, що після смерті матері оформила спадщину і її сестра [PERSON] не заперечувала проти цього, претензії на успадковану частину будинку не мала, тому пропустила строк позовної давності без поважних причин. Хоча [PERSON] проживала в м. Шепетівці, але користувалась городом біля будинку до того, як з сестрою почався конфлікт. Відповідач - позивач [PERSON] в суді пояснив, що його мати [PERSON] подарувала йому належну їй 12 частину будинку, також дала йому землю, земля вже поділена, міська рада межу встановлювала. В них з [PERSON] все поділено по закону, залишилось тільки поділити погріб. Його представник [PERSON] пояснила, що підлягає поділу тільки 0,03 га землі, а належні їй 0,10 га вона виділила своєму синові із своєї ділянки. Земля їй належала по заповіту від [PERSON]. В 2004 році свою частину перебудованого будинку площею 70 кв. м вона подарувала своєму синові [PERSON] Позивачка [PERSON] в суді пояснила, що вона хворіла на саркому, тому [PERSON] скористалась її хворобою і оформила спадщину на половину будинку після смерті матері на себе. Після смерті матері [PERSON] запропонувала їй вдвох користуватись будинком і вона погоджувалась. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов [PERSON] підлягає до задоволення частково, а позови [PERSON] та [PERSON] задоволенню не підлягають повністю. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та [PERSON] на праві власності належить по 12 частині житлового будинку з господарськими спорудами, що знаходиться в [ADDRESS]. Між сторонами визначено частини будинку, якими вони фактично користуються. До будинку прилягає присадибна земельна ділянка площею 0,13 га для обслуговування житлового будинку та ведення особистого селянського господарства, яка не приватизована. В справі проведено судово-технічну експертизу. Будівельна технічна експертизи надала висновок про варіанти поділу будинку. Сторони не досягли згоди щодо одного спільно погодженого варіанту поділу житлового будинку. Вказані обставини встановлені на підставі пояснень сторін, пояснень спеціаліста [PERSON], який в судовому засіданні показав, що земельна ділянка біля будинку не приватизована, протягом років її статус змінювався, та досліджених в суді доказів - свідоцтво про право [PERSON] на спадщину за законом, свідоцтво про право на спадщину [PERSON] за заповітом, договір дарування 12 частини будинку [PERSON], рішення виконкому про надання дозволу [PERSON] на прибудову до житлового будинку, довідки міського голови про земельні ділянки біля будинку та їх цільове призначення, витяг про реєстрацію права власності на частину будинку [PERSON], інвентаризаційна справа на спірний будинок, технічний паспорт на будинок та кадастровий план на земельну ділянку біля будинку, висновок судової будівельно-технічної експертизи. Відповідно до ч.3 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. З огляду на встановлені обставини та правові положення суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про виділення їй частини будинку згідно варіанту поділу №1 підваріанту «А» підлягає до задоволення, тому що ні відповідач [PERSON], ні його представник [PERSON] у зв'язку з повним невизнанням позовних вимог [PERSON] не надали суду своїх міркувань про реальний поділ будинку. Щодо заперечень відповідача [PERSON] та його представника [PERSON] про те, що земельна ділянка вже поділена і не підлягає поділу, що вони прибудували за свої кошти цегляну частину будинку, яка згідно висновку експертизи їм виділяється, тому ця частина будинку не підлягає поділу, то суд відхиляє їх як необгрунтовані, оскільки вони не надали суду будь-яких доказів на підтвердження цих тверджень, не заявляли клопотання про витребування належних та достовірних доказів, в тому числі про призначення відповідних експертиз. Тому суд оцінює як неналежні докази рішення сесії Полонської міської ради №8 від 07 грудня 2004 року про передачу в приватну власність [PERSON] земельну ділянку площею 0,10 га для обслуговування житлового будинку, та рішення виконкому №515 від 18 лютого 2004 року про дозвіл [PERSON] на добудову громадсько-побутових будівель, оскільки [PERSON] не надав суду доказів про наявність в нього на праві приватної власності земельної ділянки, а з рішення про дозвіл на добудову неможливо визначити, яку добудову він мав намір здійснити, з огляду на те, що станом на 18 лютого 2004 року [PERSON] не був власником 12 частини цього будинку - він таким власником став згідно договору дарування тільки 23 листопада 2004 року. Оскільки погріб згідно висновку експертизи виділяється [PERSON], вона зобов'язана половину вартості в сумі 2347 грн. 50 коп. компенсувати [PERSON] Оскільки сарай виділяється [PERSON], половину вартості сараю в сумі 906 грн. 50 коп. він повинен компенсувати [PERSON] Згідно висновку експертизи виділювана позивачці [PERSON] частина будинку становить 43,8 кв.м., тому [PERSON] повинен компенсувати [PERSON] 20771 грн. Суд вважає необхідним з врахуванням взаємного обов'язку сторін компенсувати стягнути остаточно із [PERSON] на користь [PERSON] 19330 грн. (20771 грн. + 906 грн. 50 коп. - 2347 грн. 50 коп. = 19330 грн.). Судові витрати [PERSON] по оплаті судового збору в сумі 229 грн. 40 коп. та за проведення судової експертизи в сумі 3500 грн. повинен відшкодувати їй [PERSON] Оскільки на користь [PERSON] задоволено позов на суму 117603 грн., тому з [PERSON] підлягає стягненню на користь держави частина судового збору в сумі 946 грн. 63 коп. ( 1176 грн. 03 коп. - 229 грн. 40 коп. = 946 грн. 63 коп.). Позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають повністю, оскільки виділити йому погреб не надається можливим згідно варіанту, за яким поділено будинок та земельну ділянку. А щодо позовних вимог визнати позовну заяву [PERSON] та виключити з реєстрації прав власності слова «спільна часткова» то [PERSON] не надав суду обґрунтування таких позовних вимог доказів, що у разі незадоволення його позову будуть порушені його права. Щодо позовних вимог [PERSON] суд вважає таке. [PERSON] успадкувала свою частку у будинку у 2000 році після смерті їх з [PERSON] матері, яка померла в 1999 році, за законом. На час відкриття спадщини спадкові стосунки регулювались Цивільним кодексом України 1963 року (далі - ЦК 1963 року), Згідно ст. ст. 529, 535 ЦК 1963 року при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є у рівних частках діти померлого, а неповнолітні або непрацездатні діти спадкодавця успадковують, незалежно від змісту заповіту, не менше двох третин частки, яка належала б кожному з них при спадкоємстві за законом (обов'язкова частка). Відповідно до ст.71 ЦК 1963 року загальний строк позовної давності встановлюється в три роки, а ст.75 цього Кодексу встановлює, що позовна давність застосовується судом незалежно від заяви сторін. [PERSON] в суді пояснила, що пропустила строк позовної давності з поважних причин, оскільки хворіла на онкозахворювання. Вивченням наданих [PERSON] письмових доказів встановлено, що вона тривалий час хворіла, але нею не надано суду будь-яких доказів про те, що на час відкриття спадщини після смерті матері вона мала право на обов'язкову частку у спадщині за віком (мала 44 роки) чи за непрацездатністю. В 2004 році [PERSON] дарує своєму синові [PERSON] належну їй 12 частину житлового будинку, і згідно договору дарування перебувала при здоровому розумі та ясній пам'яті. Позовні вимоги зобов'язати [PERSON] повернути документи на будинки [ADDRESS] та [ADDRESS] не уточнені і не надано доказів, що ці документи знаходяться у [PERSON] та необґрунтовано, чому вона повинна надати їх [PERSON] За таких обставин суд вважає, що [PERSON] не надала суду достовірних доказів пропуску з поважних причин строку позовної давності за зверненням до суду за захистом свого права після відкриття спадщини після смерті матері, тому позов не підлягає до задоволення у зв'язку з пропуском строку позовної давності.

Outcome: partial