Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-06 00:00:00

23.12.2019 року [PERSON] звернувся в суд із позовною заявою до Щуровецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначив, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] , яка проживав в [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. У встановлений законодавством шестимісячний строк позивач не звернувся із заявою про прийняття спадщини, оскільки хворів. В зв`язку із чим просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Ухвалою суду від 24.12.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання по справі. Ухвалами суду від 28.01.2020 року від 26.02.2020 року витребувано інформацію, що стосується розгляду справи в Ізяславському районному відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, Державному архіві Луганської області, Державному архіві Житомирської області, Державному архіві Хмельницької області та Східному міжрегіональному управлінні Міністерства юстиції. Ухвалою суду від 25.05.2020 року прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог, якою позивач додатково просить встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , дійсно являється рідним братом [PERSON] , [INFO] . В подальшому, після надання можливості сторонам по справі надати суду заяви по суті справи, документи на підтвердження своїх вимог та заперечень, ухвалою суду від 18.06.2020 року закрито підготовче провадження по справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду по суті. Задоволено клопотання позивача щодо виклику в судове засідання при розгляді справи по суті свідків. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги в повному обсязі з підстав, вказаних в позові, просив суд позовні вимоги задовольнити. Представник Щуровецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області в судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] визнав повністю, просив задовільнити. Зазначив, що з 1996 року проживає в с.Щурівчики Ізяславського району, добре знає [PERSON] та знав [PERSON] , як рідних братів, які разом проживали в одному домогосподарстві (в різних частинах будинку) до смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Знав, що прізвище їх спільної матері [PERSON] - « [PERSON] ». З`ясувавши позицію сторін, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 13.01.2006 року [PERSON] помер [INFO] в с.Щурівчики Ізяславського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №2. З копії свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 28.01.1961 року, вбачається, що його матір`ю вказана [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 14.09.1992 року [PERSON] померла [INFO] в с.Щурівчики Ізяславського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №24. Згідно копії свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] , його матір`ю зазначена [PERSON] . Згідно відповіді Державного архіву Хмельницької області від 07.02.2020 року №109/01.01.-12/2020, документи Ізяславського відділу ДРАЦС Хмельницької області з 1944 року на державне зберігання не надходили, тому підтвердити одруження в 1945 1950 роках [PERSON] та [PERSON] неможливо. Також, відсутня інформація щодо наявності актового запису про одруження [PERSON] , 1900 року народження, та [PERSON] , 1911 року народження, в Державному архіві Житомирської області (відповідь від 10.02.2020 року №Л-675/01), Державному архіві Луганської області (відповідь від 06.02.2020 року №А-29) та Східному міжрегіональному управлінні Міністерства юстиції (м.Харків) (відповідь від 23.03.2020 року №7701/14839/13/20/05.1). Разом з тим, допитані в судовому засіданні окремо один від одного свідки [PERSON] та [PERSON] , підтвердили, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братами по лінії матері [PERSON] , які проживали разом в одному домогосподарстві (будинок був поділений на дві частини). Також, свідок [PERSON] , який з 1978 року проживає в с.Щурівчики Ізяславського району вказав, що був знайомий з матір`ю позивача та його рідного брата [PERSON] , за весь період, що її знав, остання завжди вказувала своє прізвище як « [PERSON] ». Відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами. Факт, про встановлення якого просить позивач, має для нього юридичне значення, оскільки надає право на спадкування, що передбачено Цивільним кодексом України. Таким чином, оцінюючи всі досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд знаходить достатньо підстав для встановлення факту родинних відносин. Дослідивши подані заявником документи, покази свідків, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що [PERSON] , [INFO] , дійсно являється рідним братом [PERSON] , [INFO] . На запит суду приватний нотаріус Ізяславського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельський Ю.П. листом від 27.12.2019 року №568/01-16 повідомив, що згідно відомостей зі Спадкового реєстру, спадкова справа до майна [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась. Згідно відповіді Хмельницького обласного державного нотаріального архіву №63/01-21 від 15.01.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №58969070 від 11.01.2020 року інформація щодо наявності спадкової справи до майна [PERSON] , який помер [INFO] , у Спадковому реєстрі відсутня. З довідок від 12.12.2019 року №627, від 03.12.2019 року №02-20-474, від 17.12.2019 року №638 та від 13.01.2020 року №02-20-20, виданих виконкомом Щурівецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, вбачається, що згідно записів в погосподарській книзі №4 на день смерті [PERSON] , який помер [INFO] , і який був зареєстрований та проживав один за адресою: [ADDRESS] , на праві власності останньому належали: житловий будинок в [ADDRESS] , земельний сертифікат на право на земельну частку (пай) в КСП «Нове життя» с.Підлісці Ізяславського району Хмельницької області, майновий пай в ТОВ «Підлісецьке» с.Підлісці Ізяславського району Хмельницької області, зберігальний вклад. Фактично протягом шести місяців від дня смерті [PERSON] в управління та розпорядження спадковим майном вступив його брат [PERSON] , який з ним проживав на одному подвір`ї, провів його поховання та взяв під охорону спадкове майно. У виконкомі Щурівецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області Хращевич І. [PERSON] . заповітів не складав. Таким чином після смерті [PERSON] спадщину ніхто із спадкоємців не прийняв. За змістом ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1268, 1269, 1270 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу, або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Тобто позивач є спадкоємцем другої черги за законом після смерті брата [PERSON] , але пропустив встановлений строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що хворів, що підтверджується наданими виписками з медичної карти амбулаторного хворого [PERSON] , а тому він не мав змоги подати заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, що, на думку суду, є поважною причиною його пропуску. Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що спадщина після смерті [PERSON] ніким із спадкоємців, коло яких встановлено законом, не прийнята, спадкова справа не заведена, позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, що підтвердилось під час розгляду справи, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі ст.ст. 1262, 1272 ЦК України,

Outcome: approved