Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-16 00:00:00

22.03.2019р. [PERSON] звернулась до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до Шосткинської міської ради Сумської області про визначення додаткового строку в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті її рідної мати - [PERSON] . В обґрунтування позову посилалась на те, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , яка за своє життя в приватній власності мала квартиру [ADDRESS] . Оскільки [PERSON] за життя заповіт не склала, спадкоємцем першої черги за законом є позивач, однак вона пропустила строк на звернення з заявою про прийняття спадщини через необізнаність щодо існування спадкового майна. На час смерті спадкодавця разом з ним за однією адресою був зареєстрований та проживав [PERSON] , який є онуком померлої і племінником позивача. Ухвалою суду від 27.05.2019р. до участі у справі в якості співвідповідача був залучений [PERSON] .. В судове засідання позивач не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала. Відповідач - Шосткинська міська рада Сумської області, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, правом на участь у судовому засіданні свого представника не скористався, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнав. Відповідач [PERSON] в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Також в цій заяві зазначив, що він не заперечує проти задоволення позову та будь-якого спору з приводу спадкового майна він не має. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з огляду на наступне. Судом встановлено, що позивач є дочкою [PERSON] (а.с. 7-8). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27.08.2018р. (а.с. 11). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй право на квартиру [ADDRESS] , що підтверджується копією інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с. 16). За життя [PERSON] заповіту не складала. Позивач, будучи єдиним спадкоємцем [PERSON] першої черги за законом, спадщину після смерті останньої не прийняла, оскільки на момент смерті разом із нею зареєстрована не була і заяву про прийняття спадщини не подавала. З листа Шосткинської міської державної нотаріальної контори від 23.04.2019 р. вбачається, що після смерті [INFO] [PERSON] спадкова справа не відкривалась, спадкоємці для прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались (а.с.24). Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. В свою чергу, згідно з ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Наведене у сукупності дозволяє суду дійти висновку, що позивач є спадкоємицею першої черги після своєї матері [PERSON] .. Нормою ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п. 24 постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У даному випадку суд приймає до уваги причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини через необізнаність щодо наявності спадкового майна, а саме наявності документів на квартиру на ім`я матері, оскільки позивач вважала, що вищезазначена квартира належала її батькові [PERSON] , так як ордер на квартиру видавався на його ім`я. (а.с. 12). Крім того, після смерті батька вона вважала, що прийняла спадщину так як фактично вступила в управління і володіння його майном за правилами ЦК України 1963 р, який діяв на день його смерті. Крім того, розглядаючи питання про можливість встановлення додаткового строку для прийняття спадщини суд бере до уваги те, що з заявою про відмову від спадщини в нотаріальну контору позивач не зверталась. Проаналізувавши заявлені позивачем позовні вимоги та обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачами позову в даному випадку не суперечить вимогам закону та не порушує прав інших осіб, а відтак у суду є всі підстави для задоволення позову. Враховуючи, що позивачем заявлено клопотання залишити судові витрати по справі за нею, суд залишає судові витрати за фактично понесеними. На підставі викладеного і

Outcome: approved