Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-20 00:00:00

22.01.2020 р.\~\~ [PERSON] \~\~звернувся до суду з позовом, уточненим 12.02.2020 року, в якому просив стягнути з [PERSON] \~\~на його користь грошові кошти в сумі 2300 (дві тисячі триста) грн 00 к. Свої вимоги мотивував тим, що у березні 2019 року між ним та [PERSON] було укладено усну угоду про виготовлення вхідних дверей у квартиру [PERSON] , яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідач отримав від позивача грошові кошти, як завдаток за роботу, у сумі 2300 грн 00 к., але роботу так і не виконав. 16 квітня 2019 року [PERSON] звернувся до Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області з заявою про привласнення грошей [PERSON] . В ході проведення перевірки Прилуцьким ВП ГУНП в Чернігівській області [PERSON] підтвердив, що він дійсно взяв грошові кошти в сумі 2300 грн 00 к. у [PERSON] для виготовлення дверей, але не виконав умови договору, так як у нього на даний момент немає часу для цього, тому зобов`язався повернути позивачеві грошові кошти у найкоротший термін, однак зобов`язання до цього часу досі не виконав, у зв`язку з чим [PERSON] змушений був звернувся до суду з позовом. У судове засідання позивач не з`явився, проте завчасно подав заяву до суду, згідно з якою позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд розглянути справу за його відсутності та проти винесення\~заочного\~рішення\~не заперечував (а.с.31). Відповідач у\~судове засідання\~не з`явився\~з невідомих\~для суду\~причин,\~хоча про\~день,\~час і\~місце судового\~засідання був\~повідомлений завчасно\~та належним\~чином,\~а також\~не надав\~заперечень щодо\~суті позову\~і не\~повідомив про\~поважність причини\~неявки в\~судове засідання.\~У зв`язку\~з цим\~суд,\~відповідно до\~ст.280\~ЦПК України,\~вважає за\~можливе ухвалити\~заочне рішення\~на підставі\~наявних у\~справі доказів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені [PERSON] позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [PERSON] \~\~у березні 2019 року отримав від\~\~ [PERSON] грошові кошти в сумі 2300 грн 00 к., як попередню оплату (аванс) за усним договором побутового підряду щодо виготовлення вхідних дверей у квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , які за вказаним усним договором не були виготовлені, що підтверджується повідомленням Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області №1448 від 07.05.2019 року (а.п.6). Відповідачем не було вжито жодних дій щодо укладення письмового договору підряду та виготовлення вказаних вхідних дверей в строк. До даного часу [PERSON] отримані, як попередню оплату (аванс), кошти в сумі 2300 грн 00 к. позивачу не повернув. Згідно з ч.1\~ст.11\~ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно до ст.15\~ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно зі ст.526\~ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог\~Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частинами 1 та 3\~ст.1212\~ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно; особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала; положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні. Відповідно до ст. 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Відповідно до ст.866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. Оскільки у березні 2019 року [PERSON] \~\~дійсно отримав від\~\~ [PERSON] грошові кошти в сумі 2300 грн 00 к., як попередню оплату (аванс), за усним договором побутового підряду щодо виготовлення вхідних дверей у квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , однак до цього часу за даним договором двері виготовлені так і не були, а кошти в сумі 2300 грн 00 к. позивачу не повернув, хоча у особистих поясненнях це підтвердив і зобов`язався повернути грошові кошти в найкоротший термін, однак всі взяті на себе зобов`язання так і не виконав, то суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] попередню оплату (аванс) за виготовлення дверей у зв`язку з невиконанням договору побутового підряду в сумі 2300 грн 00 к. Зважаючи на те, що позовні вимоги підлягають до задоволення у повному обсязі, то відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача на користь держави необхідно також стягнути судовий збір розміром 840 грн 80 к. На підставі ст.865, 866 ЦК України,

Outcome: approved