Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-16 00:00:00

24.05.2019 року позивачі звернулися до суду з вищевказаною позовною заявою на обґрунтування якої вказали, що [INFO] [PERSON] (далі - спадкодавець), яка є матір`ю [PERSON] (далі - позивач-1) та відповідно бабусею [PERSON] (далі - позивач-2). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] (далі - будинок). На випадок своєї смерті спадкодавець заповіт не лишила. У померлої [PERSON] було троє дітей: позивач-1, [PERSON] (далі - відповідач) та [PERSON] , який [INFO] також помер. Померлий [PERSON] являється батьком позивача-2, яка, в свою чергу, є особою з інвалідністю І групи з дитинства довічно. Таким чином, спадкоємцями першої черги спадкування після смерті [INFO] [PERSON] є позивач-1, позивач-2 (як спадкоємець після смерті свого батька), а також відповідач. Як їм відомо, відповідач на даний час мешкає в Російській Федерації, однак точне місцезнаходження останнього їм невідоме, оскільки зв`язок з ним втрачений. Зазначають, що на момент смерті спадкодавця вони постійно проживали разом та вели спільне господарство, а тому є такими, які прийняли спадщину на підставі ст. 1268 ЦК України. Разом з тим, звернувшись до приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Максим`як Ж.В. (далі - приватний нотаріус) з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, їм було відмовлено з причини відсутності у спадкодавця правовстановлюючих документів на будинок. Враховуючи викладене, а також положення ст. 1278 ЦК України, відповідно до якого частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, за умови відсутності заповіту, просять суд визнати за кожним з них право власності на спадкове майно - на 1/3 будинку, який залишився після смерті спадкодавця. В процесі розгляду справи судом було витребувано у приватного нотаріуса матеріали спадкової справи № 11/2019 до майна померлої [INFO] [PERSON] 08.07.2019 року на адресу Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшли вищевказані матеріали спадкової справи (а.с. 53). До початку судового засідання представниками позивачів було подано до суду аналогічні за своїм змістом заяви, з проханням розгляд справи проводити у їх відсутності, заявлені вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити (а.с. 60-61). Від представника Гіркополонківської ОТГ до початку розгляду справи по суті надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності. Щодо задоволення позовних вимог не заперечує (а.с. 37). Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, від нього на адресу суду будь-яких заяв чи клопотань не надходило. До початку судового засідання від третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору - приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Волинської області Максим`як Ж.В. надійшло клопотання, у якому вона просить розгляд справи здійснювати у її відсутності, при вирішенні спору покладається на розсуд суду (а.с. 52). Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного. З свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 9). Після своєї смерті [PERSON] залишила спадкове майно, яке складається, зокрема, з житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться по [ADDRESS] . Зазначене підтверджується Витягом № 90/01-08 від 04.02.2019 року з по господарської книги № 14 за 2019 рік, Гіркополонківської сільської ради Луцького району (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на вищезазначене майно. Відповідно до ст. ст. 1217, 1233 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповіт є розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Як встановлено судом, померла [PERSON] заповіту на випадок своєї смерті не залишила, а тому, у даному випадку, процедура спадкування здійснюється за законом. Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як встановлено судом, у спадкодавця [PERSON] є троє дітей: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Дана обставина стверджується відповідними свідоцтвами про народження, що містяться в матеріалах справи (а.с. 5, 6). З вищевикладеного слідує, що вищевказані особи є спадкоємцями першої черги після смерті їх матері [PERSON] . Однак, як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [INFO] помер [PERSON] (а.с. 10). Як слідує з свідоцтва про народження серії [NUMBER] , позивачка [PERSON] є рідною донькою померлого [PERSON] (а.с. 4). Судом також встановлено, що позивачка [PERSON] є спадкоємцем після смерті батька [PERSON] , який, в свою чергу, є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Таким чином, спадкоємця першої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] є позивачі [PERSON] , [PERSON] та відповідач [PERSON] . Відповідно до ст. 1278 ЦК України чстки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. З вищевикладеного слідує, що частка кожного спадкоємця у спадковому майні, а саме: житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться по [ADDRESS] , становить по 1/3 частині. Пунктом 3 постанови Пленуму ВСУ № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року визначено, що згідно з правилами статті 1220 ЦК часом відкриття спадщини слід вважати день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Згідно ч. 3 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Судом встановлено, що позивачі прийняли спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] шляхом спільного проживання з померлою. Факт спільного проживання позивачів з спадкодавцем підтверджується відповідною Довідками Гіркополонківської сільської ради Луцького району «про склад сім`ї № 1346 від 13.11.2016 року» та «№ 232 від 30.01.2019 року» (а.с. 11, 21). Отже, позивачам як спадкоємцям [PERSON] належить майно - 2/3 частки (по 1/3 частці за кожним) житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться по [ADDRESS] . Інша 1/3 частка вищевказаного будинку є спадковим майном, на яке має право відповідач [PERSON] , як спадкоємець першої черги спадкування. Наявність спірного майна в натурі підтверджується технічним паспортом від 08.07.2016 року (реєстровий № 25-2016) на вищевказаний житловий будинок (а.с. 13-18). Судом встановлено, що позивачі належним чином зареєструвати право власності не мають можливості через відсутність правовстановлюючих документів на ім`я спадкодавця [PERSON] , про що приватним нотаріусом Луцького районного нотаріального округу Волинської області Максим`як Ж.В. винесено відповідну постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.02.2019 року (а.с. 19-20, 22-23). Таким чином, враховуючи ті обставини, що після смерті [PERSON] спадкоємцями за законом являються позивачі [PERSON] та [PERSON] , які прийняли спадщину та не заявили відмови від її прийняття, суд прийшов до висновку, що слід визнати за позивачами право власності на спадкове майно - на 1/3 частку житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , за кожним. На підставі наведеного та

Outcome: approved