Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-26 00:00:00

22 жовтня 2018 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області звернувся [PERSON] з позовом до [PERSON], третя особа: АТ «Страхова компанія «АХА страхування - про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки. В своїй позовній заяві позивач вказував, що 17 листопада 2017 року близько 18 години 22 хвилин, водій [PERSON], відповідач по даній справі, керуючи автомобілем [NUMBER], рухаючись по автодорозі Кременчук-Київ, в с. Піщане Кременчуцького району Полтавської області в районі будинку № 129 вул. Київської, в порушення вимог п. п. 2.9 «а», 12.1 Правил дорожнього руху України, яким передбачено під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, допустив зіткнення з належним позивачу відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу СХО 856320 автомобілем [NUMBER], в той час коли він рухався попереду в попутному напрямку. В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди належний йому автомобіль [NUMBER] отримав технічні пошкодження. Постановою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 21.12.2017 року, яка набрала законної сили 03.01.2018 року відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 454 В/1 автомобіля [NUMBER] від 08.12.2017 року розмір втрати товарної вартості від пошкоджень автомобіля [NUMBER], складає 56 414 грн. 32 коп. За визначення розміру втрати товарної вартості автомобіля позивач сплатив 1 000 грн. На час дорожньо-транспортної пригоди між ним та третьою особою по справі AT «Страхова компанія «АХА страхування» було укладено договір добровільного страхування наземного транспорту - автомобіля [NUMBER] та завдану майнову шкоду по пошкодженню автомобіля йому було сплачено страховою компанією та вона повністю виконала свої зобовязання по договору. Однак розмір втрати товарної вартості автомобіля йому на даний час не сплачений. Діями відповідача, окрім завданої йому шкоди по пошкодженню транспортного засобу, завдано також шкоду, розмір якої складає 56 414 грн. 32 коп. по втраті товарного вигляду автомобіля. Крім майнової шкоди йому була завдана і моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у звязку із пошкодженням належного йому автомобіля [NUMBER]. Після пригоди автомобіль необхідно було ремонтувати поза межами місця його проживання, що створило для нього додаткові незручності в повсякденному житті. Тривалий час він не міг користуватися належним йому автомобілем. Ті життєві та робочі питання, які він міг вирішувати за допомогою автомобіля, необхідно було вирішувати з допомогою громадського транспорту. В звязку з цим було порушено встановлений уклад життя. Після відновлення автомобіля він постійно має думки, що автомобіль був пошкоджений при ДТП з вини відповідача, що автомобіль не є таким , як був раніше. Все це його дуже пригнічує. Він багато часу витратив для зібрання необхідних документів, щоб звернутися до суду, також багато часу він витратив для придбання запчастин для ремонту автомобіля та фактичного проведення його ремонту. Він отримав душевну травму, втратив душевний спокій. Завдану моральну шкоду він оцінює в суму 50 000 гривень. На підставі вищевикладеного, просив суд ухвалити рішення, яким: Стягнути з [PERSON], [INFO], на його користь завдану шкоду по втраті товарного вигляду пошкодженого автомобіля [NUMBER] в розмірі 56 414, 32 грн., витрати по оплаті визначення розміру втрати товарного вигляду автомобіля в розмірі 1 000 грн., моральну шкоду в сумі 50 000 грн., та витрати, повязані з оплатою судового збору в сумі 1409, 60 грн. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився. На адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився. На адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав частково, просив суд зменшити розмір моральної шкоди. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно зясувавши обставини справи, на яких ґрунтується позов, обєктивно дослідивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Судом встановлено та підтверджується наявними у справі доказами, що 17 листопада 2017 року близько 18 години 22 хвилин, водій [PERSON], керуючи автомобілем [NUMBER], рухаючись по автодорозі Кременчук-Київ, в с. Піщане Кременчуцького району Полтавської області в районі будинку № 129 вул. Київської, в порушення вимог п. п. 2.9 «а», 12.1 Правил дорожнього руху України, яким передбачено під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, допустив зіткнення з належним позивачу відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу СХО 856320 автомобілем [NUMBER] під керуванням позивача, в той час коли він рухався попереду в попутному напрямку. В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди належний позивачу автомобіль [NUMBER] отримав технічні пошкодження. Постановою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 21.12.2017 року, яка набрала законної сили 03.01.2018 року відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 454 В/1 автомобіля [NUMBER] від 08.12.2017 року розмір втрати товарної вартості від пошкоджень автомобіля [NUMBER], складає 56 414 грн. 32 коп. За визначення розміру втрати товарної вартості автомобіля позивач сплатив 1 000 грн. На час дорожньо-транспортної пригоди між позивачем та третьою особою по справі AT «Страхова компанія «АХА страхування» було укладено договір добровільного страхування наземного транспорту - автомобіля [NUMBER] та завдану майнову шкоду по пошкодженню автомобіля позивачу було сплачено страховою компанією та вона повністю виконала свої зобовязання по договору. Однак розмір втрати товарної вартості автомобіля йому на даний час не сплачений. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно з пунктом 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року №>142/5/2092 вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування колісного транспортного засобу (далі - КТЗ), з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Відповідно до пункту 8.3 Методики вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості. Отже, за змістом вказаних положень законодавства величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків). Пунктом 1.6 Методики визначено, що величина втрати товарної вартості - це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ. Пунктом 8.6 Методики передбачено два випадки, коли в разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості: \~ \~ \~ \~1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті. Отже, показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу. Аналогічна правова позиція висловлена в Постанові Верховного суду України від 16 грудня 2015 р. по справі №6-760цс15. Ураховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, зумовлене передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів і агрегатів, з'єднань і захисних властивостей покриттів у звязку з ДТП і подальшим ремонтом. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико-хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є наслідком проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу. Втрата товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією з причин фізичного зносу (у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту), яким характеризується величина втрати товарної вартості. Економічна характеристика втрати товарного вигляду дозволяє віднести витрати на його відновлення до конкретних виявів реальних збитків. Відповідно до підпункту 8.6.1 пункту 8.6 Методики величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до вимог ч.2 ст.1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі / право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо / володіє транспортним засобом, механізмом, іншим обєктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до вимог ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01.03.2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки по виконанню робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як при відшкодуванні шкоди в натурі, так і при відшкодуванні реальних збитків потерпілий має право вимагати відшкодування упущеної вигоди. Таким чином діями відповідача, окрім завданої позивачу шкоди по пошкодженню транспортного засобу, йому завдано також шкоду, розмір якої складає 56 414 грн. 32 коп. по втраті товарного вигляду автомобіля, що не оспорюється відповідачем. Крім майнової шкоди позивачу була завдана і моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у звязку із пошкодженням належного йому автомобіля [NUMBER]. Позивач моральну шкоду обґрунтовував зокрема тим, що після пригоди автомобіль необхідно було ремонтувати поза межами місця його проживання, що створило для нього додаткові незручності в повсякденному житті. Тривалий час він не міг користуватися належним йому автомобілем. Ті життєві та робочі питання, які він міг вирішувати за допомогою автомобіля, необхідно було вирішувати з допомогою громадського транспорту. В звязку з цим було порушено встановлений уклад життя. Після відновлення автомобіля він постійно має думки, що автомобіль був пошкоджений при ДТП з вини відповідача, що автомобіль не є таким , як був раніше. Все це його дуже пригнічує. Він багато часу витратив для зібрання необхідних документів, щоб звернутися до суду, також багато часу він витратив для придбання запчастин для ремонту автомобіля та фактичного проведення його ремонту. Він отримав душевну травму, втратив душевний спокій. Завдану моральну шкоду він оцінює в суму 50 000 гривень. Суд, вирішуючи питання про розмір моральної шкоди враховує наступне. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода може полягати зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Розмір моральної шкоди не можливо визначити певною сумою, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. У будь-якому випадку розмір відшкодування повинен бути адекватним нанесеній моральній шкоді. Зважаючи на це, хоча моральна шкода не підлягає визначенню певної суми, але це не звільняє позивача довести визначений ним розмір моральної шкоди. Отже, враховуючи обставини справи та обґрунтування моральних страждань позивача, враховуючи вимоги розумності і справедливості, суд вважає необхідним зменшити розмір моральної шкоди до 10000 гривень.

Outcome: partial