Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-27 00:00:00

23.08.2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області про припинення права власності на майно, скасування державної реєстрації права власності на нього, визнання права власності. Свої позовні мотивує тим, що йому по праву власності належить 2/3 частини житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] , інша 1/3 частина цього будинку належала його матері [PERSON] , проте цю частину будинку ніхто не доглядав, не підтримував в належному стані, вона стала непридатною для проживання, в зв`язку з чим її знищили (розібрали). Мати позивача, як власник 1/3 частини майна (будинку) не зверталася до відповідних установ із заявою про внесення змін до державного реєстру, оскільки померла [INFO] . Наразі позивач позбавлений можливості укласти договір про надання послуг з електроенергії, так як для цього необхідно надати письмове погодження іншого співвласника, тобто власника 1/3 частини будинку, а цього зробити неможливо так як власник помер та 1/3 частина будинку знищена. У зв`язку з вказаним, позивач просить припинити право власності [PERSON] на 1/3 частину будинку [ADDRESS] та визнати за ним право власності на вказаний будинок. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 28.08.2019 року 28.08.2019 року позовну заяву залишено без руху та надано час на виправлення недоліків, виявлених судом. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 16.09.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 21.10.2019 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Відділ з питань реєстрації Фастівської РДА. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 06.11.2019 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] . В підготовчому судовому засіданні позивач надавав пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. В підготовче судове засідання представник відповідача не з`явився, надавши клопотання про розгляд справи без присутності представника селищної ради. Не заперечував щодо позову та просив ухвалити рішення згідно закону. В підготовчому судовому засіданні представник третьої особи Відділу з питань державної реєстрації Фастівської РДА вказала, що не заперечує проти визнання за позивачем права власності на весь будинок, оскільки з документів видно, що 27.07.2018 року право власності на 2/3 частин будинку оформлена у нотаріуса, при позитивному рішенні суду, за заявою позивача буде оформлено право власності на весь будинок. В підготовчому судовому засіданні представник третьої особи [PERSON] зазначила, що [PERSON] в 1976 році заповідала свою 1/3 частину будинку [PERSON] , що було фактичним прийняттям спадщини, проте її довірителька не оформила вчасно спадщину юридично, а тому ця частка рахується за [PERSON] . На даний час 1/3 частини будинку не існує, вона була знесена. Проти задоволення позовних вимог не заперечує. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. При розгляді справи, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.07.2018 року [PERSON] являється власником 2/3 часток житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] . Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності право власності зареєстровано за позивачем 27.07.2018 року. Інша частина будинку згідно свідоцтва про право власності виданого Кожанською селищною радою 02.06.1976 року належить [PERSON] . Відповідно до Довідки Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівське бюро технічної інвентаризації» за № 1182 від 06.09.2019 року вбачається, що згідно матеріалів архівної справи, станом на 17.05.1985 року належну [PERSON] частину будинку знесено, право власності не погашене. [INFO] [PERSON] померла. Як пояснила представник [PERSON] , за життя [PERSON] склала заповіт, яким належну їй частину будинку заповідала її довірительці, проте нею не було оформлене право власності на це майно. Наразі частина будинка знесена. Дані факти знайшли своє підтвердження і з відомостей які містяться у Акті обстеження умов проживання від 29.11.2018 року та від 05.02.2019 року складений депутатами Кожанської селищної ради де зазначено, що під час обстеження житлових умов жителя [ADDRESS] [PERSON] , виявлено, що 2/3 частини будинку належать [PERSON] , інша 1/3 частина будинку відсутня. Згідно викопіровки плану будівництва наданої Фастівським БТІ 1/3 частина будинку погашена в 1977 році. Відповідно до вимог ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом та вважається правомірною, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення правовідносин. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 346 ЦК України, право власності припиняється у разі знищення майна. Згідно ч. 2 ст. 349 ЦК України у разі знищення майна, права на яке підлягають державній реєстрації, право власності на це майно припиняється з моменту внесення за заявою власника змін до державного реєстру. Вказана стаття не містить визначення поняття «знищення майна» та випадків, на які поширюється ця норма, зокрема залежно від причин знищення майна. Тобто, зазначена норма поширюється на всі випадки фізичного руйнування майна, що призводить до припинення його існування як такого, незалежно від причин настання такого результату. У разі знищення майна, права на яке підлягають державній реєстрації, право власності на нього припиняється з моменту внесення за заявою власника змін до державного реєстру. Тобто припинення права власності на таке майно пов`язується з фактом звернення власника до відповідного органу та наявністю рішення цього органу про виключення знищеної речі з державного реєстру. Відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно здійснюють державні реєстратори та нотаріуси, такі відомості вносяться до єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. До 01.01.2013 року реєстрацію речових прав на об`єкти нерухомого майна проводили бюро технічної інвентаризації шляхом внесення відповідних записів до Реєстру прав власності на нерухоме майно. Повноваження на внесення записів до вказаного реєстру, зокрема про припинення права власності на об`єкт нерухомого майна внаслідок його знищення, у бюро технічної інвентаризації з 01 січня 2013 року відсутні. Управління юстиції вносять записи лише до єдиного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Процедура проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень визначена Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 року №868. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З огляду на зазначене суд приходить до висновку, оскільки 1/3 частина житлового будинку, що знаходиться по [ADDRESS] фактично знищена та припинила своє існування, а власник знищеного майна [PERSON] померла, в позивача об`єктивно відсутня можливість на виконання вимогст. 349 ЦК України внести відповідний запис до державного реєстру, так як такий запис вноситься лише за заявою власника, а тому для захисту права позивача на повноцінне право володіння, розпорядження, користування власністю, яка належить йому позовні вимоги підлягають до задоволення.

Outcome: approved